EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R0956
Regulation (EU) 2023/956 of the European Parliament and of the Council of 10 May 2023 establishing a carbon border adjustment mechanism (Text with EEA relevance)
Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (Besedilo velja za EGP)
Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (Besedilo velja za EGP)
PE/7/2023/REV/1
UL L 130, 16.5.2023, p. 52–104
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
16.5.2023 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 130/52 |
UREDBA (EU) 2023/956 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 10. maja 2023
o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor) določila novo strategijo za rast. Cilj te strategije je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki najpozneje do leta 2050 ne bo ustvarilo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: emisije toplogrednih plinov) in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Namen evropskega zelenega dogovora je zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in blaginjo državljanov pred nevarnostmi in vplivi, ki izhajajo iz okolja. Hkrati mora biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer ne bo nihče prezrt. Komisija je v sporočilu z dne 12. maja 2021 z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse, Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ tudi napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja obremenitve, določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja. |
(2) |
Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Na podlagi Glasgowskega podnebnega pakta sprejetega 13. novembra 2021 je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in vplive podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5 °C glede na predindustrijske ravni, ter se zavezala, da si bo do konca leta 2022 zadala višje cilje, ki naj bi jih dosegla do leta 2030, da bo zapolnila vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. |
(3) |
Spopadanje s podnebnimi in drugimi okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del evropskega zelenega dogovora. Pomen evropskega zelenega dogovora se je še povečal zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 na zdravje in gospodarsko blaginjo državljanov Unije. |
(4) |
Unija se je zavezala, da bo v celotnem gospodarstvu svoje neto emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšala za vsaj 55 odstotkov glede na raven iz leta 1990, kakor je določeno v predložitvi UNFCCC v imenu Evropske unije in njenih držav članic o posodobitvi nacionalno določenega prispevka Evropske unije in njenih držav članic. |
(5) |
Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
(6) |
Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijsko raven in o povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov iz leta 2018 je trdna znanstvena podlaga za spopadanje s podnebnimi spremembami in kaže, da je treba podnebne ukrepe še okrepiti. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in da je treba podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5 °C. Poleg tega bo treba sprejeti veliko dražje in zapletene prilagoditvene ukrepe, da bi se izognili vplivom višjih ravni globalnega segrevanja, če ne bodo hitro aktivirani poteki za blažitev podnebnih sprememb, skladni z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C nad predindustrijsko raven. Prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu IPCC z naslovom „Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga (Climate Change 2021: The Physical Science Basis)“ opozarja, da podnebne spremembe že vplivajo na vsa območja na Zemlji in da bo podnebnih sprememb v prihodnjih desetletjih v vseh regijah še več. V tem poročilu je poudarjeno, da omejevanja segrevanja za blizu 1,5 °C ali celo 2 °C ne bo mogoče doseči brez takojšnjega, hitrega in obsežnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. |
(7) |
Unija si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in je vzpostavila regulativni okvir za doseganje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodajo za izvajanje tega cilja med drugim sestavljajo Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki za energijsko intenzivne sektorje in dele sektorjev vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) in zagotavlja harmonizirano oblikovanje cen emisij toplogrednih plinov na ravni Unije, Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki uvaja nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki od držav članic zahteva, da emisije toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč kompenzirajo z odvzemom toplogrednih plinov iz ozračja. |
(8) |
Čeprav je Unija znatno zmanjšala svoje domače emisije toplogrednih plinov, pa naraščajo tiste, ki so vgrajene v uvoz v Unijo, in s tem spodkopavajo prizadevanja Unije za zmanjšanje njenega odtisa emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni. Unija ima odgovornost ohraniti vodilno vlogo pri globalnem podnebnem ukrepanju. |
(9) |
Dokler ima veliko število mednarodnih partnerjev Unije pristope politik, ki ne dosegajo enake ravni podnebnih ambicij, obstaja tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 prihaja, če podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesejo v druge države ali če uvoz iz teh držav nadomesti proizvode, ki so enakovredni, a glede emisij toplogrednih plinov manj intenzivni. Take okoliščine lahko privedejo do povečanja skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 °C nad predindustrijskimi ravnmi in si prizadeva za omejitev povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi. Ker Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko to tveganje selitve virov CO2 spodkopavalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij. |
(10) |
Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“. CBAM bo z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij Unije za doseganje cilja podnebno nevtralne Unije najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. CBAM naj bi prispeval tudi k spodbujanju razogljičenja v tretjih državah. |
(11) |
Dosedanja mehanizma za odpravljanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja to tveganje, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. Ta mehanizma sta določena v členu 10a(6) in členu 10b Direktive 2003/87/ES. Brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2. Vendar brezplačno dodeljevanje v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi slabi cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar vpliva na spodbude za vlaganje v nadaljnje zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. |
(12) |
CBAM naj bi obstoječa mehanizma nadomestil z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 na drugačen način, in sicer z zagotavljanjem enako oblikovanih cen ogljika za uvožene in domače proizvode. Da bi zagotovili postopen prehod s sedanjega sistema brezplačnih pravic na CBAM, bi bilo treba postopno uvajati CBAM, brezplačne pravice v sektorjih, ki so zajeti v CBAM, pa postopno ukinjati. Kombinirana in prehodna uporaba brezplačnega dodeljevanja pravic iz EU ETS ter uporaba CBAM v nobenem primeru ne bi smela privesti do ugodnejše obravnave unijskega blaga v primerjavi z blagom, uvoženim na carinsko območje Unije. |
(13) |
Cena ogljika se povečuje, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bi se lahko odločala o vlaganju v razogljičenje industrijskih procesov. Zato bi bilo treba za okrepitev pravnega okvira za boj proti selitvi virov CO2 določiti jasen potek za postopno dodatno razširitev področja uporabe CBAM na proizvode, sektorje in dele sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2. |
(14) |
Namen CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki so učinkovitejše pri zmanjšanju toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij. Zato se pričakuje, da bo CBAM učinkovito podpiral zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v tretjih državah. |
(15) |
Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da bo za uvožene proizvode veljal regulativni sistem, v katerem se bodo uporabljali tako visoki stroški ogljika, kot bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS, kar naj bi privedlo do cene ogljika, ki je enaka za uvožene in domače proizvode. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral podpirati zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni in preprečevati tveganje selitve virov CO2, hkrati pa zagotavljati skladnost s pravom Svetovne trgovinske organizacije. |
(16) |
Ta uredba bi se morala uporabljati za blago, uvoženo na carinsko območje Unije iz tretjih držav, razen kadar je bila proizvodnja tega blaga že zajeta v EU ETS, z njegovo uporabo v tretjih državah ali ozemljih, ali v sistem oblikovanja cen ogljika, ki je popolnoma povezan z EU ETS. |
(17) |
Da bi zagotovili, da bosta prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo vedno spremljali tudi ekonomska in socialna kohezija, bi bilo treba pri prihodnji reviziji te uredbe upoštevati posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije, ne da bi s tem ogrozili celovitost in povezanost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. |
(18) |
Da bi preprečili tveganje selitve virov CO2 iz naprav na morju, bi se morala ta uredba uporabljati za blago ali oplemenitene proizvode iz navedenega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja in se vnesejo na umeten otok, nepremično ali plavajočo konstrukcijo, ali katere koli druge konstrukcije v epikontinentalnem pasu ali izključni ekonomski coni države članice, kadar ta epikontinentalni pas ali izključna ekonomska cona meji na carinsko območje Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za določitev podrobnih pogojev za uporabo CBAM za tovrstno blago. |
(19) |
Emisije toplogrednih plinov, za katere bi moral veljati CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter, kadar je ustrezno, dušikovega oksida in perfluoriranih ogljikovodikov. CBAM bi se moral sprva uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od časa proizvodnje blaga do njegovega uvoza na carinsko območje Unije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS, da se zagotovi skladnost. CBAM bi se moral uporabljati tudi za posredne emisije. Te posredne emisije nastanejo pri proizvodnji električne energije, ki se uporabi za proizvodnjo blaga, za katero se uporablja ta uredba. Vključitev posrednih emisij bi dodatno povečala okoljsko učinkovitost CBAM in njegovo ambicijo, da prispeva k boju proti podnebnim spremembam. Vendar se posredne emisije sprva ne bi smele upoštevati za blago, za katero se uporabljajo finančni ukrepi v Uniji, ki izravnavajo posredne stroške emisij, nastale zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. To blago je opredeljeno v Prilogi II k tej uredbi. V zvezi s področjem uporabe CBAM bi bilo treba ustrezno upoštevati prihodnje revizije EU ETS v Direktivi 2003/87/ES in še posebej revizije izravnalnih ukrepov za posredne stroške. V prehodnem obdobju bi bilo treba zbirati podatke za podrobnejšo opredelitev metodologije za izračun posrednih emisij. Pri tej metodologiji bi bilo treba upoštevati količino električne energije, uporabljene za proizvodnjo blaga iz Priloge I k tej uredbi, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo. Specifično metodologijo bi bilo treba podrobneje opredeliti, da bi dosegli najprimernejši način za preprečevanje selitve virov CO2 in zagotovili okoljsko celovitost CBAM. |
(20) |
EU ETS in CBAM si delita cilj oblikovanja cen emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v istih sektorjih in blagu, z uporabo posebnih pravic ali kuponov. Oba sistema sta regulativna in utemeljena s potrebo po omejevanju emisij toplogrednih plinov v skladu z zavezujočim okoljskim ciljem na podlagi prava Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119, da bi do leta 2030 zmanjšali neto emisije toplogrednih plinov v Uniji za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, in ciljem podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. |
(21) |
Čeprav je v okviru EU ETS določeno skupno število izdanih pravic (v nadaljnjem besedilu: zgornja meja) emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti z njegovega področja uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (v nadaljnjem besedilu: sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev na uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Medtem ko se EU ETS uporablja za naprave v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije. |
(22) |
Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, tudi glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi CBAM in obdobja njihove veljavnosti. Te značilnosti so posledica potrebe po ohranitvi učinkovitosti CBAM kot ukrepa za preprečevanje selitve virov CO2 skozi čas. Zagotavljajo tudi, da upravljanje sistema CBAM ne bo pretirano obremenjujoče v smislu obveznosti, naloženih upravljavcem, in upravnih virov, hkrati pa bodo ohranile raven prožnosti, ki je na voljo upravljavcem, enakovredna tisti v okviru EU ETS. Zagotavljanje tega ravnovesja je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja, ki jih to zadeva. |
(23) |
Da bi CBAM ohranili kot čim učinkovitejši ukrep za preprečevanje selitve virov CO2, mora natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic, sproščenih na trg, določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno z dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Te tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa tudi zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv. |
(24) |
V okviru EU ETS zgornja meja določa ponudbo pravic do emisije in zagotavlja gotovost glede največjih emisij toplogrednih plinov. Cena ogljika se določi z uravnoteženjem navedene ponudbe in povpraševanja na trgu. Omejevanje količine je potrebno, da obstaja cenovna spodbuda. Namen te uredbe ni, da bi se za število kuponov CBAM, ki so na voljo uvoznikom, določila zgornja meja; če bi uvozniki lahko prenesli kupone CBAM in trgovali z njimi, bi prišlo do situacij, v katerih cena za kupone CBAM ne bi več odražala razvoja cene v EU ETS. Taka situacija bi oslabila spodbude za razogljičenje, spodbudila selitev virov CO2 in ogrozila splošni podnebni cilj CBAM. Lahko bi prišlo tudi do različnih cen za upravljavce iz različnih držav. Omejitve možnosti trgovanja s kuponi CBAM in njihovega prenosa so zato utemeljene na potrebi, da se prepreči spodkopavanje učinkovitosti in podnebnega cilja CBAM ter da se zagotovi enako obravnavanje upravljavcev iz različnih držav. Da pa bi se ohranila možnost, da uvozniki optimizirajo svoje stroške, bi bilo treba v tej uredbi določiti sistem, v okviru katerega lahko organi od uvoznikov odkupijo določeno količino presežnih kuponov. Določiti bi se moral tolikšen znesek, da bo uvoznikom na voljo razumen razpon, da svoje stroške izkoristijo v obdobju veljavnosti kuponov, hkrati pa bi se ohranil splošni učinek prenosa cene, s čimer bi zagotovili ohranitev okoljskega cilja CBAM. |
(25) |
Glede na to, da bi se CBAM uporabljal za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba tudi v CBAM uporabiti nekatere prilagoditve in poenostavitve. Ena od teh poenostavitev bi morala biti uvedba preprostega in dostopnega prijavnega sistema, v katerem bi uvozniki poročali o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti iz EU ETS, da bi se izognili morebitnim ozkim grlom, do katerih bi lahko prišlo zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev na podlagi te uredbe in Direktive 2003/87/ES. |
(26) |
Države članice bi morale za kršitve te uredbe nalagati kazni in zagotoviti njihovo izvrševanje. Znesek kazni, če pooblaščeni deklarant CBAM ne preda kuponov CBAM, bi moral biti enak znesku na podlagi člena 16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES. Kadar pa blago v Unijo vnese oseba, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM, in ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, bi moral biti znesek teh kazni višji, da bi bil učinkovit, sorazmeren in odvračilen tudi ob upoštevanju dejstva, da ta oseba ni dolžna predati kuponov CBAM. Naložitev kazni na podlagi te uredbe ne posega v kazni, ki se lahko na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava naložijo za kršitev drugih zadevnih obveznosti, zlasti tistih v zvezi s carinskimi pravili. |
(27) |
EU ETS se uporablja za nekatere proizvodne procese in dejavnosti, CBAM pa bi se moral uporabljati za ustrezen uvoz blaga. Zato je treba uvoženo blago jasno identificirati z njegovo uvrstitvijo v kombinirani nomenklaturi (KN) iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (9) in ga povezati z vgrajenimi emisijami. |
(28) |
Blago ali oplemeniteni proizvodi, zajeti v CBAM bi morali odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši sistem za reguliranje emisij toplogrednih plinov v Uniji. |
(29) |
Opredelitev obsega uporabe CBAM tako, da odraža dejavnosti, zajete v EU ETS, bi tudi pomagala zagotoviti, da se uvoženi proizvodi ne bodo obravnavali manj ugodno od podobnih proizvodov domačega porekla. |
(30) |
Čeprav je končni cilj CBAM široka pokritost proizvodov, bi bilo preudarno začeti z izbranim številom sektorjev z razmeroma homogenim blagom, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2. Sektorji Unije, ki veljajo za izpostavljene tveganju selitve virov CO2, so navedeni v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2019/708 (10). |
(31) |
Blago, za katero bi se morala uporabljati ta uredba, bi bilo treba izbrati po natančni analizi ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo treba za zadevne upravljavce čim bolj zmanjšati kompleksnost in upravno breme. Tako bi bilo treba pri izboru upoštevati zlasti osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da bi se za emisije, vgrajene v emisijsko intenzivne proizvode, uvožene v Unijo, uporabila enaka cena ogljika, kot se uporablja za proizvode Unije, ter zmanjšanje tveganja selitve virov CO2. Ustrezna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvi, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je posamezni sektor skupno eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugi, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; in tretji, potreba po uravnoteženju široke pokritosti proizvodov glede emisij toplogrednih plinov ob omejevanju kompleksnosti in upravnega bremena. |
(32) |
Uporaba prvega merila bi omogočila, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, aluminij, organske osnovne kemikalije, vodik in gnojila. |
(33) |
Nekateri sektorji, navedeni v Delegiranem sklepu (EU) 2019/708, pa zaradi svojih posebnih značilnosti ne bi smeli biti obravnavani v tej uredbi na tej stopnji. |
(34) |
Na področje uporabe te uredbe ne bi smele biti vključene zlasti organske kemikalije zaradi tehničnih omejitev, ki v času sprejetja te uredbe ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij tega uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za bolj usmerjeno dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz. |
(35) |
Podobne tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij. |
(36) |
V CBAM bi morali biti vključeni izdelki iz aluminija, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, v več industrijskih uporabah neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. |
(37) |
V času sprejemanja te uredbe je uvoz vodika v Unijo razmeroma majhen. Pričakuje pa se, da se bo to v prihodnjih letih precej spremenilo, saj sveženj Unije „Pripravljeni na 55“ spodbuja uporabo obnovljivega vodika. Za razogljičenje industrije kot celote se bo povečalo povpraševanje po vodiku iz obnovljivih virov, kar bo privedlo do neintegriranih proizvodnih procesov v izdelkih niže v prodajni verigi, kjer je vodik vhodni material. Vključitev vodika na področje uporabe CBAM je tako ustrezno sredstvo za nadaljnje spodbujanje razogljičenja vodika. |
(38) |
Podobno bi bilo treba na področje uporabe CBAM vključiti nekatere proizvode, čeprav pri njihovih proizvodnih procesih nastajajo nizke ravni vgrajenih emisij, saj bi se z njihovo izključitvijo spremenil vzorec trgovanja s proizvodi niže v prodajni verigi in s tem povečala verjetnost izogibanja pri jeklenih izdelkih, vključenih v CBAM. |
(39) |
Nasprotno se ta uredba sprva ne bi smela uporabljati za nekatere izdelke, katerih proizvodnja ne povzroča pomembnih emisij, kot so ostanki železa, nekatere ferozlitine in nekatera gnojila. |
(40) |
Na področje uporabe te uredbe bi bilo treba vključiti uvoz električne energije, saj ta sektor povzroči 30 % skupnih emisij toplogrednih plinov v Uniji. Zaradi večje podnebne ambicioznosti Unije bi se pri stroških ogljika povečala razlika med proizvodnjo električne energije v Uniji in v tretjih državah. Ta razlika bi skupaj z napredkom pri povezovanju elektroenergetskega omrežja Unije z omrežji sosednjih držav pomenila večje tveganje selitve virov CO2 zaradi povečanega uvoza električne energije, katere velik del se proizvaja v elektrarnah na premog. |
(41) |
Da bi se izognili prevelikemu upravnemu bremenu za pristojne nacionalne uprave in uvoznike, je primerno določiti omejene primere, v katerih se obveznosti na podlagi te uredbe ne bi smele uporabljati. Vendar ta določba de minimis ne bi smela posegati v nadaljnjo uporabo določb na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ki so potrebne za zagotovitev skladnosti z obveznostmi na podlagi te uredbe, ter zlasti s carinsko zakonodajo, vključno s preprečevanjem goljufij. |
(42) |
Ker uvoznikom blaga, zajetega v tej uredbi, obveznosti na podlagi te uredbe ne bi bilo treba izpolnjevati ob uvozu, bi bilo treba uporabiti posebne upravne ukrepe za zagotovitev, da se te obveznosti izpolnijo pozneje. Zato bi morali biti uvozniki do uvoza blaga, za katerega se uporablja ta uredba, upravičeni šele po tem, ko jim bo pristojni organ izdal dovoljenje. |
(43) |
Carinski organi ne bi smeli dovoliti uvoza blaga nobeni osebi, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM. V skladu s členoma 46 in 48 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) lahko carinski organi izvajajo preglede blaga, tudi v zvezi z identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM, osemmestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga, datumom deklaracije in carinskim postopkom. Komisija bi morala tveganja, povezana s CBAM, upoštevati pri oblikovanju skupnih meril in standardov tveganja na podlagi člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
(44) |
V prehodnem obdobju bi morali carinski organi carinske deklarante obvestiti o obveznosti sporočanja informacij, da bi prispevali k zbiranju informacij in ozaveščanju o tem, da morajo zaprositi za status pooblaščenih deklarantov CBAM, kadar je ustrezno. Carinski organi bi morali te informacije sporočiti na ustrezen način, da se zagotovi, da bodo carinski deklaranti s to obveznostjo seznanjeni. |
(45) |
CBAM bi moral temeljiti na deklarativnem sistemu, v katerem bi pooblaščeni deklarant CBAM, ki bi lahko zastopal več kot enega uvoznika, vsako leto predložil deklaracijo o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem na carinsko območje Unije, in predal število kuponov CBAM, ki bi ustrezalo prijavljenim emisijam. Prvo deklaracijo CBAM za koledarsko leto 2026 bi bilo treba predložiti do 31. maja 2027. |
(46) |
Pooblaščenemu deklarantu CBAM bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije dejansko že plačana v državi porekla prijavljenih vgrajenih emisij. |
(47) |
Prijavljene vgrajene emisije bi morala preveriti oseba, ki jo akreditira nacionalni akreditacijski organ, imenovan v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2067 (13). |
(48) |
CBAM bi moral upravljavcem proizvodnih naprav v tretjih državah omogočati, da se registrirajo v registru CBAM in dajo svoje preverjene vgrajene emisije iz proizvodnje blaga na voljo pooblaščenim deklarantom CBAM. Upravljavec bi moral imeti možnost izbrati, da svojega imena, naslova in kontaktnih informacij v registru CBAM ne razkrije javnosti. |
(49) |
Kuponi CBAM bi se razlikovali od pravic iz EU ETS, katerih bistvena značilnost so dnevne dražbe. Zaradi potrebe po določitvi jasne cene kuponov CBAM bi bilo dnevno objavljanje preveč obremenjujoče za upravljavce in bi pri njih povzročalo zmedo, saj lahko dnevne cene po objavi postanejo zastarele. Tedensko objavljanje cen kuponov CBAM bi zato bolj natančno odražalo gibanje cen pravic iz EU ETS, sproščenih na trg, in zasledovalo isti podnebni cilj. Zato bi bilo treba ceno kuponov CBAM računati na podlagi tedenskega časovnega okvira, ki je daljši od dnevnega časovnega okvira, določenega za EU ETS. Za izračun in objavo te povprečne cene bi morala skrbeti Komisija. |
(50) |
Da bi pooblaščenim deklarantom CBAM omogočili prožnost pri izpolnjevanju njihovih obveznosti na podlagi te uredbe in jim omogočili, da izkoristijo nihanja cen pravic iz EU ETS, bi morali kuponi CBAM od datuma njihovega nakupa veljati le omejeno obdobje. Pooblaščeni deklarant CBAM bi moral imeti možnost, da presežni del kupljenih kuponov odproda. Za predajo kuponov CBAM bi moral pooblaščeni deklarant CBAM pridobiti število kuponov, ki se zahtevajo med letom, ki ustreza pragovom, določenim konec vsakega četrtletja. |
(51) |
Fizikalne značilnosti električne energije kot proizvoda upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo v okviru CBAM v primerjavi z drugim blagom. Pod jasno določenimi pogoji bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti, pooblaščeni deklaranti CBAM pa bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti na podlagi te uredbe izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovanja z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Močno regulirana oblika trgovanja z električno energijo je tako imenovano spajanje trgov, ki omogoča združevanje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji. |
(52) |
Da bi preprečili tveganje izogibanja in izboljšali sledljivost dejanskih emisij CO2 iz uvoza električne energije in njene uporabe pri blagu, bi moral biti izračun dejanskih emisij dovoljen le pod nekaterimi strogimi pogoji. Zlasti bi bilo treba dokazati dokončno napoved dodeljene zmogljivosti medsebojnih povezav ter obstoj neposrednega pogodbenega razmerja med kupcem in proizvajalcem električne energije iz obnovljivih virov ali med kupcem in proizvajalcem električne energije, pri kateri so emisije nižje od privzete vrednosti. |
(53) |
Za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 bi morala Komisija sprejeti ukrepe za odpravo praks izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje takega izogibanja v vseh sektorjih, za katere se uporablja ta uredba. |
(54) |
Pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je bila sklenjena s Sklepom Sveta 2006/500/ES (14) in pogodbenice pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo poglobljena in celovita območja proste trgovine, so zavezane procesom razogljičenja, ki bi morali sčasoma privesti do sprejetja mehanizmov za določanje cen ogljika, podobnih ali enakovrednih EU ETS, ali do njihovega sodelovanja v EU ETS. |
(55) |
Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije je pomemben dejavnik za te države, da bi pospešile prehod na energetske sisteme z visokim deležem energije iz obnovljivih virov. Spajanje trgov za električno energijo, kot je določeno v Uredbi Komisije (EU) 2015/1222 (15), tretjim državam omogoča boljše vključevanje električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije, učinkovito izmenjavo tovrstne električne energije na širšem območju, uravnoteženje ponudbe s povpraševanjem na večjem trgu Unije ter manjšo intenzivnost emisij CO2 njihove proizvodnje električne energije. Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije prispeva tudi k večji zanesljivosti oskrbe z električno energijo v teh državah in sosednjih državah članicah. |
(56) |
Ko bodo trgi z električno energijo tretjih držav s spajanjem trgov tesno vključeni v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ne bo mogoče najti, bi morale tretje države, katerih trgi so spojeni s trgi Unije, če so izpolnjeni nekateri pogoji, do leta 2030 imeti možnost časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enako kot v EU ETS, ter se zavezati, da bodo dosegle ogljično nevtralnost najpozneje do leta 2050 in se uskladile z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. Tako izvzetje bi bilo treba preklicati, če bi kadar koli obstajali razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS. |
(57) |
Prehodne določbe bi se morale uporabljati za omejeno obdobje. Zato bi se moral CBAM uporabljati brez finančne prilagoditve, da bi se olajšala njegova nemotena uvedba in tako zmanjšalo tveganje motečih vplivov na trgovino. Uvozniki bi morali vsako četrtletje poročati o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem v prejšnjem četrtletju koledarskega leta, pri čemer bi morali določiti neposredne in posredne emisije ter vse cene ogljika, dejansko plačane v tujini. Zadnje poročilo CBAM, ki je poročilo, predloženo za zadnje četrtletje leta 2025, bi bilo treba predložiti do 31. januarja 2026. |
(58) |
Da bi Komisija olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala zagotoviti podporo pristojnim organom pri izvajanju njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe. Komisija bi morala usklajevati, izdajati smernice in podpirati izmenjavo dobrih praks. |
(59) |
Za stroškovno učinkovito uporabo te uredbe bi morala Komisija upravljati register CBAM, ki bi vseboval podatke o pooblaščenih deklarantih CBAM, upravljavcih in napravah v tretjih državah. |
(60) |
Vzpostaviti bi bilo treba skupno osrednjo platformo za prodajo in odkup kuponov CBAM. Za nadzor transakcij na skupni osrednji platformi bi morala Komisija olajšati izmenjavo informacij in sodelovanje med pristojnimi organi ter med temi organi in seboj. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti hiter pretok informacij med skupno osrednjo platformo in registrom CBAM. |
(61) |
Da bi Komisija prispevala k učinkoviti uporabi te uredbe, bi morala izvajati kontrole na podlagi analize tveganja in glede na to pregledati tudi vsebino deklaracij CBAM. |
(62) |
Da bi še naprej omogočali enotno uporabo te uredbe, bi morala Komisija kot predhodni prispevek pristojnim organom dati na voljo svoje izračune v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, na podlagi njenega pregleda deklaracij CBAM. Ta predhodni prispevek bi se moral zagotoviti izključno za okvirne namene in brez poseganja v dokončni izračun pristojnih organov. Zlasti ne bi smeli omogočiti pravice do pritožbe ali drugih popravnih ukrepov zoper predhodne prispevke Komisije. |
(63) |
Države članice bi morale imeti tudi možnost, da za namene izvrševanja izvedejo preglede posameznih deklaracij CBAM. Ugotovitve pregledov posameznih deklaracij CBAM bi bilo treba posredovati Komisiji. Te ugotovitve bi bilo treba prek registra CBAM dati na voljo tudi drugim pristojnim organom. |
(64) |
Države članice bi morale biti odgovorne za pravilno določitev in pobiranje prihodkov, ki izhajajo iz uporabe te uredbe. |
(65) |
Komisija bi morala redno ocenjevati uporabo te uredbe ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Ta poročila bi se morala osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je doseči podnebno nevtralno Unijo najpozneje do leta 2050. Komisija bi morala v okviru tega poročanja čim prej zbrati informacije, potrebne za nadaljnjo razširitev področja uporabe te uredbe na vgrajene posredne emisije blaga, ki je navedeno v Prilogi II, ter o drugem blagu in storitvah, pri katerih bi lahko obstajalo tveganje selitve virov CO2, kot so proizvodi nižje v prodajni verigi, ter za razvijanje metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa, kot je določeno v Priporočilu Komisije 2013/179/EU (16) . Ta poročila bi morala vsebovati tudi oceno učinka CBAM na selitev virov CO2, tudi kar zadeva izvoz, ter njegov ekonomski, socialni in teritorialni učinek po vsej Uniji, pri tem pa upoštevati tudi posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije. |
(66) |
Komisija bi morala spremljati in ustrezno obravnavati prakse izogibanja tej uredbi, tudi kadar bi upravljavci lahko zgolj nekoliko spremenili svoje blago, ne da bi pri tem spremenili njegove bistvene značilnosti, ali umetno razdelili pošiljke, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe. Spremljati bi bilo treba tudi primere, ko bi bilo blago pred uvozom na trg Unije poslano v tretjo državo ali regijo, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe, ali v katerih bi upravljavci iz tretjih držav proizvode z manjšo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov izvažali v Unijo, proizvode z večjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov pa obdržali na drugih trgih, ali ko bi izvozniki ali prodajalci reorganizirali svoje vzorce ter prodajne in proizvodne poti, ali pa katere koli druge vrste praks dvojne proizvodnje in dvojne prodaje za izogibanje obveznostim na podlagi te uredbe. |
(67) |
Ob polnem spoštovanju načel iz te uredbe bi si morali prizadevati za razširitev njenega področja uporabe, da bi do leta 2030 vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Zato bi se morala Komisija pri pregledu in ocenjevanju uporabe te uredbe še naprej sklicevati na to časovnico in pri področju uporabe te uredbe dati prednost vključitvi tistih emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blago, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in najbolj ogljično intenzivno, ter tistega blaga nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo znaten delež vsaj ene vrste blaga s področja uporabe te uredbe. Če Komisija do leta 2030 ne bo predložila zakonodajnega predloga za tako razširitev področja uporabe te uredbe, bi morala Evropski parlament in Svet obvestiti o razlogih za to in sprejeti potrebne ukrepe, da bi izpolnili cilj in čim prej vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. |
(68) |
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu dve leti po prehodnem obdobju in vsaki dve leti zatem predložiti tudi poročilo o uporabi te uredbe. Rok za predložitev poročil bi bilo treba določiti glede na časovni načrt delovanja trga ogljika na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES. Poročila bi morala vsebovati oceno učinkov CBAM. |
(69) |
Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki bi imele uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. V njem bi morala določiti ukrepe, ki bodo najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi bi se spopadala tretja država oziroma države, hkrati pa bo ohranjal cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni. |
(70) |
Nadaljevati bi bilo treba dialog s tretjimi državami ter omogočiti sodelovanje in rešitve, ki bi lahko bile podlaga za posamezne odločitve glede podrobnosti CBAM med njegovim izvajanjem, zlasti v prehodnem obdobju. |
(71) |
Komisija bi si morala prizadevati, da bi s tretjimi državami, katerih trgovino z Unijo zadeva ta uredba, sodelovala uravnoteženo in v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, da bi preučila možnost za dialog in sodelovanje v zvezi z izvajanjem posameznih elementov CBAM. Komisija bi morala preučiti tudi možnost za sklenitev sporazumov, v katerih bi se upoštevali mehanizmi za oblikovanje cen ogljika v tretjih državah. Unija bi morala državam v razvoju in najmanj razvitim državam, kot so jih opredelili Združeni narodi, v te namene zagotoviti tehnično pomoč. |
(72) |
Vzpostavitev CBAM zahteva razvoj dvostranskega, večstranskega in mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami. V ta namen bi morali oblikovati forum držav, ki že imajo instrumente za oblikovanje cen ogljika ali druge primerljive instrumente (v nadaljnjem besedilu: podnebni klub), da bi spodbudili izvedbo ambicioznih podnebnih politik v vseh državah in utrli pot za okvir oblikovanja cen ogljika na svetovni ravni. Podnebni klub bi moral biti odprt, prostovoljen in neizključujoč, njegov namen pa bi moralo biti zlasti izpolnjevanje visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Podnebni klub bi lahko deloval pod okriljem večstranske mednarodne organizacije ter bi moral olajšati primerjavo in, kadar je ustrezno, usklajevanje ustreznih ukrepov, ki bodo pomagali zmanjševati emisije. Podnebni klub bi moral podpirati tudi primerljivost ustreznih podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani ter zagotavljanjem sredstev za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji. |
(73) |
Za nadaljnjo podporo pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma v tretjih državah je zaželeno, da bi Unija prek svojega proračuna še naprej nudila finančno podporo za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala s to podporo tudi prispevati pri prilagajanju zadevnih industrij novim regulativnim zahtevam, ki izhajajo iz te uredbe. |
(74) |
Ker je cilj CBAM spodbujati čistejšo proizvodnjo, se je Unija zavezala, da bo v okviru zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora in v skladu s Pariškim sporazumom sodelovala s tretjimi državami z nizkimi in srednjimi dohodki ter jih podpirala pri razogljičenju njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala prek svojega proračuna še naprej podpirati te države, zlasti najmanj razvite države, da bi jim pomagala pri prilagajanju obveznostim na podlagi te uredbe. Unija bi morala tudi v teh državah še naprej podpirati blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, tudi pri njihovih prizadevanjih za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij, in sicer do zgornje meje večletnega finančnega okvira in finančne podpore, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju. Unija si prizadeva za uvedbo novega vira lastnih sredstev na podlagi prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. |
(75) |
Ta uredba ne posega v uredbi (EU) 2016/679 (17) in (EU) 2018/1725 (18) Evropskega parlamenta in Sveta. |
(76) |
Za učinkovitost bi bilo treba za to uredbo smiselno uporabljati Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (19). |
(77) |
Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z:
Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (20). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
(78) |
Ta posvetovanja bi morala potekati pregledno in lahko zajemajo tudi predhodna posvetovanja z deležniki, kot so pristojni organi, industrija (tudi mala in srednja podjetja) ter socialni partnerji, kot so sindikati, organizacije civilne družbe in okoljske organizacije. |
(79) |
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
(80) |
Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki naj vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, kadar je ustrezno, upravne in denarne kazni. CBAM bi se zato moral opirati na ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov. |
(81) |
Ker ciljev te uredbe, in sicer preprečevanja tveganja selitve virov CO2 in s tem zmanjševanja emisij ogljika na svetovni ravni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
(82) |
Da bi se omogočilo pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Predmet urejanja
1. Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, navedenem v Prilogi I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se prepreči tveganje selitve virov CO2, s čimer bi zmanjšali emisije ogljika na svetovni ravni in podprli cilje Pariškega sporazuma, med drugim tudi z ustvarjanjem spodbud za zmanjšanje emisij upravljavcev v tretjih državah.
2. CBAM dopolnjuje sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljen na podlagi Direktive 2003/87/ES (EU ETS), in sicer tako, da se enakovredna pravila uporabljajo tudi za uvoz blaga iz člena 2 te uredbe na carinsko območje Unije.
3. Namen CBAM je nadomestiti mehanizme, vzpostavljene na podlagi Direktive 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, tako da odraža obseg pravic iz EU ETS, ki so v skladu s členom 10a navedene direktive dodeljene brezplačno.
Člen 2
Področje uporabe
1. Ta uredba se uporablja za blago, navedeno v Prilogi I, s poreklom iz tretje države, kadar se to blago ali oplemeniteni proizvodi iz tega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, uvozijo na carinsko območje Unije.
2. Ta uredba se uporablja tudi za blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi, s poreklom iz tretje države, kadar se to blago ali oplemeniteni proizvodi iz tega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, vnesejo na umeten otok, nepremično ali plavajočo konstrukcijo ali katere koli druge konstrukcije v epikontinentalnem pasu ali izključni ekonomski coni države članice, ki meji na carinsko območje Unije.
Komisija sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pogojev za uporabo CBAM za tako blago, zlasti kar zadeva primere, enakovredne uvozu tega blaga na carinsko območje Unije in njegovi sprostitvi v prosti promet, postopke za predložitev deklaracije CBAM za tako blago in kontrole, ki jih morajo izvesti carinski organi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.
3. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se ta uredba ne uporablja za:
(a) |
blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi, ki se uvozi na carinsko območje Unije, če realna vrednost tega blaga na pošiljko ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1186/2009 (22) določena za blago zanemarljive vrednosti; |
(b) |
blago v osebni prtljagi potnikov, ki prihajajo iz tretje države, če realna vrednost tega blaga ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe (ES) št. 1186/2009 določena za blago zanemarljive vrednosti; |
(c) |
blago, ki se giblje ali uporablja v okviru vojaških aktivnosti na podlagi člena 1, točka 49, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (23). |
4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se ta uredba ne uporablja za blago s poreklom iz tretjih držav in ozemelj, navedenih v točki 1 Priloge III.
5. Uvoženo blago se šteje za blago s poreklom iz tretjih držav v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu iz člena 59 Uredbe (EU) št. 952/2013.
6. Tretje države in ozemlja se navedejo v točki 1 Priloge III, kadar izpolnjujejo oba naslednja pogoja:
(a) |
za to tretjo državo ali ozemlje se uporablja EU ETS, ali pa je bil med to tretjo državo ali ozemljem in Unijo sklenjen sporazum, ki EU ETS v celoti povezuje s sistemom za trgovanje z emisijami te tretje države ali ozemlja; |
(b) |
cena ogljika, plačana v državi, katere poreklo ima blago, se za emisije toplogrednih plinov, vgrajene v tem blagu, dejansko zaračuna brez kakršnega koli popusta, ki bi presegal tiste, ki se uporabljajo tudi v skladu z EU ETS. |
7. Če ima tretja država ali ozemlje trg z električno energijo, ki je s spajanjem trgov povezan z notranjim trgom Unije za električno energijo, in ni tehnične rešitve, da bi se CBAM uporabljal za uvoz električne energije iz te tretje države ali ozemlja na carinsko območje Unije, je tak uvoz električne energije iz te države ali ozemlja izvzet iz uporabe CBAM, če Komisija oceni, da so v skladu z odstavkom 8 izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a) |
tretja država ali ozemlje je sklenilo sporazum z Unijo, v katerem je določena obveznost uporabe prava Unije na področju električne energije, vključno z zakonodajo o razvoju obnovljivih virov energije ter drugimi pravili na področju energije, okolja in konkurence; |
(b) |
v tej tretji državi ali ozemlju se v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije in spajanjem trgov z električno energijo; |
(c) |
tretja država ali ozemlje je Komisiji predložilo časovni načrt s časovnim razporedom za sprejetje ukrepov za izvajanje pogojev iz točk (d) in (e); |
(d) |
tretja država ali ozemlje se je zavezalo podnebni nevtralnosti do leta 2050 ter je, kadar je to ustrezno, skladno s tem uradno oblikovalo dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja, ki je usklajena s tem ciljem, jo sporočilo Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter to zavezo izvaja v svoji nacionalni zakonodaji; |
(e) |
tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo, da je upoštevalo določene roke, in znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enaki kot v Uniji zlasti glede proizvodnje električne energije; uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 2030; |
(f) |
tretja država ali ozemlje je vzpostavilo učinkovit sistem za preprečevanje posrednega uvoza električne energije v Unijo iz drugih tretjih držav ali ozemelj, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (e). |
8. Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje vse pogoje iz odstavka 7, se navede v točki 2 Priloge III in predloži dve poročili o izpolnjevanju teh pogojev, prvo do 1. julija 2025 in drugo do 31. decembra 2027. Komisija do 31. decembra 2025 in do 1. julija 2028, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7.
9. Tretja država ali ozemlje, navedeno v točki 2 Priloge III, se črta s tega seznama, kadar je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:
(a) |
Komisija ima razloge za mnenje, da ta tretja država ali ozemlje ni pokazalo zadostnega napredka za izpolnitev enega od pogojev, določenih v odstavku 7, ali če je ta tretja država ali ozemlje sprejelo ukrep, ki ni združljiv s cilji iz podnebne in okoljske zakonodaje Unije; |
(b) |
ta tretja država ali ozemlje je sprejelo ukrepe v nasprotju s svojimi cilji razogljičenja, kot je zagotavljanje javne podpore za vzpostavitev nove proizvodne zmogljivosti, ki izpušča več kot 550 gramov ogljikovega dioksida CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije; |
(c) |
Komisija ima dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije na kilovatno uro električne energije, proizvedene v tej tretji državi ali ozemlju, povečale za vsaj 5 % v primerjavi s 1. januarjem 2026. |
10. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo zahtev in postopkov za tretje države ali ozemlja, ki so črtani s seznama v točki 2 Priloge III, da se za te države ali ozemlja zagotovi uporaba te uredbe v zvezi z električno energijo. Če v takih primerih spajanje trgov ostaja nezdružljivo z uporabo te uredbe, se lahko Komisija odloči, da te tretje države ali ozemlja izključi iz spajanja trgov Unije in zahteva eksplicitno dodeljevanje zmogljivosti na meji med Unijo in temi tretjimi državami ali ozemlji, tako da se lahko uporablja CBAM.
11. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo seznamov tretjih držav ali ozemelj, navedenih v točki 1 ali 2 Priloge III, tako da se tretja država ali ozemlje doda ali odstrani, odvisno od tega, ali so za zadevno tretjo državo ali ozemlje izpolnjeni pogoji iz odstavka 6, 7 ali 9 tega člena.
12. Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami ali ozemlji, da bi za namene uporabe člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah ali ozemljih.
Člen 3
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„blago“ pomeni blago, navedeno v Prilogi I; |
(2) |
„toplogredni plini“ pomeni toplogredne pline, kakor so določeni v Prilogi I v zvezi z vsakim blagom iz navedene priloge; |
(3) |
„emisije“ pomeni izpust toplogrednih plinov iz proizvodnje blaga v ozračje; |
(4) |
„uvoz“ pomeni sprostitev v prosti promet, kot je določeno v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(5) |
„EU ETS“ pomeni sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji v zvezi z dejavnostmi, navedenimi v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ki niso letalske dejavnosti; |
(6) |
„carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje, opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(7) |
„tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj carinskega območja Unije; |
(8) |
„epikontinentalni pas“ pomeni epikontinentalni pas, kakor je opredeljen v členu 76 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; |
(9) |
„izključna ekonomska cona“ pomeni izključno ekonomsko cono, kakor je opredeljena v členu 55 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in ki jo je država članica na podlagi navedene konvencije razglasila za izključno ekonomsko cono; |
(10) |
„realna vrednost“ pomeni realno vrednost za blago komercialne narave, kot je opredeljena v členu 1, točka 48, Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
(11) |
„spajanje trgov“ pomeni dodeljevanje prenosne zmogljivosti prek sistema Unije, ki hkrati ujema naročila in dodeljuje prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji, kakor je določeno v Uredbi (EU) 2015/1222; |
(12) |
„eksplicitno dodeljevanje zmogljivosti“ pomeni dodeljevanje čezmejnih prenosnih zmogljivosti, ločeno od trgovanja z električno energijo; |
(13) |
„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje vsaka država članica v skladu s členom 11; |
(14) |
„carinski organi“ pomeni carinske uprave držav članic, kakor so opredeljene v členu 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(15) |
„uvoznik“ pomeni osebo, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu in za svoj račun, ali, kadar carinsko deklaracijo vloži posredni carinski zastopnik v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013, osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena; |
(16) |
„carinski deklarant“ pomeni deklaranta, kakor je opredeljen v členu 5, točka 15, Uredbe (EU) št. 952/2013, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena; |
(17) |
„pooblaščeni deklarant CBAM“ pomeni osebo, ki jo je v skladu s členom 17 pooblastil pristojni organ; |
(18) |
„oseba“ pomeni fizično osebo, pravno osebo ali katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj; |
(19) |
„s sedežem v državi članici“ pomeni:
|
(20) |
„registracijska in identifikacijska številka gospodarskega subjekta (številka EORI)“ pomeni številko, ki jo carinski organ dodeli pri registraciji za carinske namene v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(21) |
„neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi, ne glede na lokacijo proizvodnje ogrevanja ali hlajenja; |
(22) |
„vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, in posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV in podrobneje določene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7); |
(23) |
„tona CO2e“ pomeni metrično tono CO2 ali količino katerega koli drugega toplogrednega plina, navedenega v Prilogi I, z enakovrednim potencialom globalnega segrevanja; |
(24) |
„kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij CO2e, vgrajenih v blagu; |
(25) |
„predaja“ pomeni poravnavo kuponov CBAM s prijavljenimi emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ali z emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ki bi morale biti prijavljene; |
(26) |
„proizvodni procesi“ pomeni kemične in fizikalne procese, ki se v napravi izvajajo za proizvodnjo blaga; |
(27) |
„privzeta vrednost“ pomeni vrednost, izračunano ali pridobljeno iz sekundarnih podatkov, ki predstavlja emisije, vgrajene v blagu; |
(28) |
„dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga in proizvodnje električne energije, ki se med temi procesi porabi, kot je določeno v skladu z metodami iz Priloge IV; |
(29) |
„cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v tretji državi v okviru sistema za zmanjšanje emisij ogljika, v obliki davka, dajatve ali pristojbine ali v obliki pravic do emisije v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, in se izračuna na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v tem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga; |
(30) |
„naprava“ pomeni nepremično tehnično enoto, v kateri se izvaja proizvodni proces; |
(31) |
„upravljavec“ pomeni vsako osebo, ki upravlja ali nadzoruje napravo v tretji državi; |
(32) |
„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, ki ga imenuje vsaka država članica na podlagi člena 4(1) Uredbe (ES) št. 765/2008; |
(33) |
„pravica iz EU ETS“ pomeni pravico, kot je opredeljena v členu 3, točka (a), Direktive 2003/87/ES za dejavnosti, navedene v Prilogi I k navedeni direktivi, ki niso letalske dejavnosti; |
(34) |
„posredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga, ne glede na lokacijo proizvodnje porabljene električne energije. |
POGLAVJE II
OBVEZNOSTI IN PRAVICE POOBLAŠČENIH DEKLARANTOV CBAM
Člen 4
Uvoz blaga
Blago na carinsko območje Unije uvaža samo pooblaščeni deklarant CBAM.
Člen 5
Zahtevek za pridobitev dovoljenja
1. Vsak uvoznik s sedežem v državi članici pred uvozom blaga na carinsko območje Unije zaprosi za status pooblaščenega deklaranta CBAM (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za pridobitev dovoljenja). Kadar tak uvoznik imenuje posrednega carinskega zastopnika v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013 in se slednji strinja, da bo deloval kot pooblaščeni deklarant CBAM, zahtevek za pridobitev dovoljenja vloži ta posredni carinski zastopnik.
2. Kadar uvoznik nima sedeža v državi članici, zahtevek za pridobitev dovoljenja vloži posredni carinski zastopnik.
3. Zahtevek za pridobitev dovoljenja se vloži prek registra CBAM, vzpostavljenega v skladu s členom 14.
4. Z odstopanjem od odstavka 1, kadar se prenosna zmogljivost za uvoz električne energije dodeli z eksplicitno dodelitvijo zmogljivosti, se oseba, ki ji je dodeljena zmogljivost za uvoz in ki to zmogljivost za uvoz napove, za namene te uredbe šteje za pooblaščenega deklaranta CBAM v državi članici, v kateri je oseba prijavila uvoz električne energije v carinski deklaraciji. Uvoz se meri na mejo za časovna obdobja, ki niso daljša od ene ure, in v isti uri ni mogoč odbitek izvoza ali tranzita.
Osebo v registru CBAM registrira pristojni organ države članice, v kateri je bila vložena carinska deklaracija.
5. Zahtevek za pridobitev dovoljenja zajema naslednje informacije o vložniku:
(a) |
ime, naslov in kontaktne informacije; |
(b) |
številko EORI; |
(c) |
glavno gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja v Uniji; |
(d) |
potrdilo davčnega organa države članice, v kateri ima vložnik sedež, da vložnik ni predmet neporavnanega naloga za izterjavo nacionalnih davčnih dolgov; |
(e) |
častno izjavo, da vložnik v petih letih pred letom vložitve zahtevka ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil ali pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo; |
(f) |
informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti vložnika za izpolnitev obveznosti na podlagi te uredbe, in – če tako odloči pristojni organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri poslovna leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun; |
(g) |
ocenjeno denarno vrednost in obseg uvoza blaga na carinsko območje Unije po vrstah blaga za koledarsko leto, v katerem se vloži zahtevek, in za naslednje koledarsko leto; |
(h) |
po potrebi imena in kontaktne informacije oseb, v imenu katerih vložnik deluje. |
6. Vložnik lahko svoj zahtevek kadar koli umakne.
7. Pooblaščeni deklarant CBAM prek registra CBAM brez odlašanja obvesti pristojni organ o vseh spremembah informacij, predloženih na podlagi odstavka 5 tega člena, ki so nastale po sprejetju odločbe o podelitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM na podlagi člena 17 in ki lahko vplivajo na to odločbo ali na vsebino dovoljenja, podeljenega na njeni podlagi.
8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o komunikaciji med vložnikom, pristojnim organom in Komisijo v zvezi s standardno obliko zahtevka za pridobitev dovoljenja in postopki za predložitev zahtevka prek registra CBAM, postopkom, ki ga mora upoštevati pristojni organ, in roki za obravnavanje zahtevkov za pridobitev dovoljenja v skladu z odstavkom 1 tega člena, ter pravili, po katerih pristojni organi identificirajo pooblaščene deklarante CBAM za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
Člen 6
Deklaracija CBAM
1. Vsak pooblaščeni deklarant CBAM do 31. maja posameznega leta, prvič pa leta 2027 za leto 2026, uporabi register CBAM iz člena 14 za predložitev deklaracije CBAM za predhodno koledarsko leto.
2. Deklaracija CBAM vsebuje naslednje informacije:
(a) |
skupno količino za vsako vrsto blaga, uvoženega v predhodnem koledarskem letu, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago; |
(b) |
skupne emisije, vgrajene v blago iz točke (a) tega odstavka, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali, za drugo blago, v tonah emisij CO2e na tono vsake vrste blaga, ki se izračunajo v skladu s členom 7 in preverijo v skladu s členom 8; |
(c) |
skupno število kuponov CBAM, ki jih je treba predati in ustrezajo skupnim vgrajenim emisijam iz točke (b) tega odstavka, po odbitku zaradi cene ogljika, plačane v državi porekla v skladu s členom 9, in prilagoditvi v skladu s členom 31, potrebni zaradi upoštevanja obsega, v katerem se pravice iz EU ETS dodeljujejo brezplačno; |
(d) |
izvode poročil o preverjanju, ki ga na podlagi člena 8 in Priloge VI izdajo akreditirani preveritelji. |
3. Pri uvozu oplemenitenih proizvodov, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM sporoči emisije, vgrajene v blagu, ki je bilo dano v postopek aktivnega oplemenitenja, tako da so nastali uvoženi oplemeniteni proizvodi, tudi kadar oplemeniteni proizvodi niso blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi. Ta odstavek se uporablja tudi takrat, ko gre pri oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja, za vrnjeno blago iz člena 205 Uredbe (EU) št. 952/2013.
4. Kadar gre pri uvozu blaga, navedenega v Prilogi I k tej uredbi, za oplemenitene proizvode, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013, pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM sporoči samo emisije iz postopka oplemenitenja, izvedenega zunaj carinskega območja Unije.
5. Pri uvozu vrnjenega blaga iz člena 203 Uredbe (EU) št. 952/2013 pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM za skupne vgrajene emisije, ki ustrezajo navedenemu blagu, ločeno sporoči „nič“.
6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko deklaracije CBAM, vključno s podrobnimi informacijami za vsako napravo in državo porekla ter vrsto blaga, ki jih je treba sporočiti za potrditev skupnih vrednosti iz odstavka 2, zlasti kar zadeva vgrajene emisije in plačano ceno ogljika, in postopkom za predložitev deklaracije CBAM prek registra CBAM ter ureditvami za predajo kuponov CBAM iz odstavka 2, točka (c), v skladu s členom 22(1), zlasti kar zadeva postopek in izbiro kuponov, ki jih je treba predati, s strani pooblaščenega deklaranta CBAM. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
Člen 7
Izračun vgrajenih emisij
1. Emisije, vgrajene v blagu, se izračunajo na podlagi metod iz Priloge IV. Za blago, navedeno v Prilogi II, se izračunajo in upoštevajo samo neposredne emisije.
2. Emisije, vgrajene v blagu, ki ni električna energija, se določijo na podlagi dejanskih emisij v skladu z metodami iz točk 2 in 3 Priloge IV. Kadar dejanskih emisij ni mogoče ustrezno določiti, in v primeru posrednih emisij, se vgrajene emisije določijo glede na privzete vrednosti v skladu z metodami iz točke 4.1 Priloge IV.
3. Emisije, vgrajene v uvoženi električni energiji, se določijo glede na privzete vrednosti v skladu z metodo iz točke 4.2 Priloge IV, razen če pooblaščeni deklarant CBAM dokaže, da so izpolnjena merila za določitev vgrajenih emisij na podlagi dejanskih emisij, navedenih v točki 5 Priloge IV.
4. Vgrajene posredne emisije se izračunajo v skladu z metodo iz točke 4.3 Priloge IV in podrobneje opredeljeno v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi odstavka 7 tega člena, razen če pooblaščeni deklarant CBAM dokaže, da so izpolnjena merila za določitev vgrajenih emisij na podlagi dejanskih emisij, ki so navedene v točki 6 Priloge IV.
5. Pooblaščeni deklarant CBAM vodi evidenco informacij, potrebnih za izračun vgrajenih emisij v skladu z zahtevami iz Priloge V. Ta evidenca je dovolj podrobna, da preveriteljem, akreditiranim na podlagi člena 18, omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8 in Prilogo VI, Komisiji in pristojnemu organu pa pregled deklaracije CBAM v skladu s členom 19(2).
6. Pooblaščeni deklarant CBAM hrani evidenco informacij iz odstavka 5, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.
7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z:
(a) |
uporabo elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov in ustreznih vhodnih materialov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago, ter določanju metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov ter vključno z nadaljnjo specifikacijo blaga, ki se šteje kot „preprosto blago“ in „kompleksno blago“ za namene točke 1 Priloge IV; v teh izvedbenih aktih se določijo tudi pogoji, pod katerimi se šteje, da dejanskih emisij ni mogoče ustrezno določiti, ter elementi dokazov, ki dokazujejo, da so izpolnjena merila, potrebna za utemeljitev uporabe dejanskih emisij za električno energijo, porabljeno v proizvodnih procesih blaga za namene odstavka 2, ki so navedeni v točkah 5 in 6 Priloge IV, ter |
(b) |
uporabo elementov metod izračuna na podlagi odstavka 4 v skladu s točko 4.3 Priloge IV. |
Z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka se, kadar je objektivno upravičeno, določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni faktorji, ki vplivajo na emisije, kot so prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Ti izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za spremljanje in preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (24), Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067 in Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331 (25). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.
Člen 8
Preverjanje vgrajenih emisij
1. Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, prijavljene v deklaraciji CBAM, predloženi na podlagi člena 6, preveril preveritelj, akreditiran na podlagi člena 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge VI.
2. Pri emisijah, vgrajenih v blagu, proizvedenem v napravah v tretji državi, registriranih v skladu s členom 10, se lahko pooblaščeni deklarant CBAM odloči, da bo za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 tega člena uporabil preverjene informacije, ki so mu bile razkrite v skladu s členom 10(7).
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za uporabo načel preverjanja iz Priloge VI v zvezi:
(a) |
z možnostjo opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in sicer v ustrezno utemeljenih okoliščinah in brez ogrožanja zanesljive ocene vgrajenih emisij; |
(b) |
z opredelitvijo pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter |
(c) |
z dokazili, potrebnimi za poročilo o preverjanju, vključno z njihovo obliko. |
Kadar Komisija sprejme izvedbene akte iz prvega pododstavka, si prizadeva za enakovrednost in skladnost s postopki iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.
Člen 9
Cena ogljika, plačana v tretji državi
1. Pooblaščeni deklarant CBAM lahko v deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala cena ogljika, plačana za prijavljene vgrajene emisije v državi porekla. Znižanje se lahko zahteva le, če je bila cena ogljika dejansko plačana v državi porekla. V takem primeru se upoštevajo vsi rabati ali druge oblike nadomestil, ki so na voljo v tej državi in bi povzročile znižanje te cene ogljika.
2. Pooblaščeni deklarant CBAM vodi evidenco dokumentacije, potrebne za dokazovanje, da je bila za prijavljene vgrajene emisije dejansko plačana cena ogljika v državi porekla blaga, kot je navedeno v odstavku 1. Pooblaščeni deklarant CBAM zlasti hrani dokaze v zvezi z vsemi razpoložljivimi rabati ali drugimi oblikami nadomestil, predvsem sklice na ustrezno zakonodajo v navedeni državi. Informacije iz te dokumentacije potrdi oseba, ki je neodvisna od pooblaščenega deklaranta CBAM in od organov države porekla. V dokumentaciji se navedejo ime in kontaktne informacije te neodvisne osebe. Pooblaščeni deklarant CBAM hrani tudi dokaze o dejanskem plačilu cene ogljika.
3. Pooblaščeni deklarant CBAM hrani evidenco iz odstavka 2 do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s pretvorbo letne povprečne dejansko plačane cene ogljika v skladu z odstavkom 1 v ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih je treba predati, vključno s pretvorbo cene ogljika, dejansko plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju, potrebnimi dokazi o dejanskem plačilu cene ogljika, primeri vseh ustreznih rabatov ali drugih oblik nadomestil iz odstavka 1 tega člena, kvalifikacijami neodvisne osebe iz odstavka 2 tega člena in pogoji za potrjevanje neodvisnosti te osebe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.
Člen 10
Registracija upravljavcev in naprav v tretjih državah
1. Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi registrira v registru CBAM iz člena 14.
2. Zahtevek za registracijo iz odstavka 1 vsebuje naslednje informacije, ki jih je treba ob registraciji vključiti v register CBAM:
(a) |
ime, naslov in kontaktne informacije upravljavca; |
(b) |
lokacijo vsake naprave, vključno s popolnim naslovom in zemljepisnimi koordinatami, izraženimi v zemljepisni dolžini in zemljepisni širini, ki vključujeta šest decimalk; |
(c) |
glavno gospodarsko dejavnost naprave. |
3. Komisija upravljavca uradno obvesti o registraciji v registru CBAM. Registracija velja pet let od datuma uradne obvestitve upravljavca naprave.
4. Upravljavec brez odlašanja obvesti Komisijo o vseh spremembah informacij iz odstavka 2, ki nastanejo po registraciji, Komisija pa ustrezne informacije posodobi v registru CBAM.
5. Upravljavec:
(a) |
določi vgrajene emisije, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV, po vrstah blaga, proizvedenega v napravi iz odstavka 1 tega člena; |
(b) |
zagotovi, da vgrajene emisije iz točke (a) tega odstavka v skladu z načeli preverjanja iz Priloge VI preveri preveritelj, akreditiran na podlagi člena 18; |
(c) |
štiri leta po opravljenem preverjanju hrani izvod poročila o preverjanju in evidenco informacij, potrebnih za izračun emisij, vgrajenih v blagu, v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi V. |
6. Evidenca iz odstavka 5, točka (c), tega člena je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8 in Prilogo VI ter v skladu s členom 19 pregled deklaracije CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant CBAM, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 7 tega člena.
7. Upravljavec lahko informacije o preverjanju vgrajenih emisij iz odstavka 5 tega člena razkrije pooblaščenemu deklarantu CBAM. Pooblaščeni deklarant CBAM ima pravico, da te razkrite informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8.
8. Upravljavec lahko kadar koli zaprosi, naj se ga izbriše iz registra CBAM. Komisija na tako zahtevo in po tem, ko uradno obvesti pristojne organe, izbriše upravljavca in informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi iz registra CBAM, če take informacije niso potrebne za pregled predloženih deklaracij CBAM. Komisija lahko, potem ko je zadevnemu upravljavcu dala možnost, da se zagovarja, in se posvetovala z ustreznimi pristojnimi organi, informacije izbriše tudi, če Komisija ugotovi, da informacije o tem upravljavcu niso več točne. Komisija o takih izbrisih obvesti pristojne organe.
POGLAVJE III
PRISTOJNI ORGANI
Člen 11
Pristojni organi
1. Vsaka država članica imenuje pristojni organ za izvajanje funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe in o tem obvesti Komisijo.
Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije ter da te informacije na voljo v registru CBAM.
2. Pristojni organi izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe.
Člen 12
Komisija
Komisija poleg drugih nalog, ki jih izvaja na podlagi te uredbe, pomaga pristojnim organom pri izvajanju njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti s podpiranjem izmenjave primerov dobrih praks s področja uporabe te uredbe in izdajanjem smernic o teh dobrih praksah ter s spodbujanjem ustrezne izmenjave informacij in sodelovanja med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in Komisijo.
Člen 13
Poslovne skrivnosti in razkritje informacij
1. Vse informacije, ki jih pristojni organ ali Komisija pridobi med opravljanjem svojih dolžnosti in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so uvrščene med poslovne skrivnosti. Pristojni organ ali Komisija teh informacij ne sme razkriti brez izrecnega predhodnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval, ali na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi in Komisija te informacije delijo med seboj, s carinskimi organi, organi, pristojnimi za upravne ali kazenske sankcije, in Evropskim javnim tožilstvom, da bi zagotovili, da osebe izpolnijo svoje obveznosti na podlagi te uredbe ter da se uporablja carinska zakonodaja. Te deljene informacije so uvrščene med poslovne skrivnosti in se ne razkrijejo nobeni drugi osebi ali organu, razen na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.
Člen 14
Register CBAM
1. Komisija vzpostavi register CBAM pooblaščenih deklarantov CBAM v obliki standardizirane elektronske podatkovne zbirke, ki vsebuje podatke o kuponih CBAM teh pooblaščenih deklarantov CBAM. Komisija omogoči, da so informacije iz registra CBAM samodejno in v realnem času na voljo carinskim in pristojnim organom.
2. Register CBAM iz odstavka 1 vsebuje račune z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu CBAM, zlasti:
(a) |
ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM; |
(b) |
številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM; |
(c) |
številko računa CBAM; |
(d) |
za vsakega pooblaščenega deklaranta CBAM identifikacijsko številko, prodajno ceno, datum prodaje in datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM. |
3. Register CBAM v ločenem razdelku vsebuje informacije o upravljavcih in napravah v tretjih državah, registriranih v skladu s členom 10(2).
4. Informacije v registru CBAM iz odstavkov 2 in 3 so zaupne, razen imen, naslovov in kontaktnih informacij upravljavcev ter lokacij naprav v tretjih državah. Upravljavec se lahko odloči, da svojega imena, naslova in kontaktnih informacij ne razkrije javnosti. Komisija omogoči dostop do javnih informacij v registru CBAM v interoperabilni obliki.
5. Komisija za vsako blago, navedeno v Prilogi I, vsako leto objavi zbirne emisije, vgrajene v uvoženo blago.
6. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z infrastrukturo ter specifičnimi procesi in postopki registra CBAM, vključno z analizo tveganja iz člena 15, elektronskimi podatkovnimi zbirkami z informacijami iz odstavkov 2 in 3 tega člena, podatki o računih v registru CBAM iz člena 16, prenosom informacij o prodaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM iz člena 20 v register CBAM ter navzkrižnim preverjanjem informacij iz člena 25(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
Člen 15
Analiza tveganja
1. Komisija izvaja kontrole na podlagi analize tveganja za podatke in transakcije, zabeležene v registru CBAM, iz člena 14, s čimer zagotovi, da ni nepravilnosti pri nakupu, posedovanju, predaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM.
2. Če Komisija na podlagi kontrol, izvedenih na podlagi odstavka 1, ugotovi nepravilnosti, obvesti zadevne pristojne organe, da izvedejo nadaljnje preiskave in se ugotovljene nepravilnosti popravijo.
Člen 16
Računi v registru CBAM
1. Komisija vsakemu pooblaščenemu deklarantu CBAM dodeli edinstveno številko računa CBAM.
2. Vsakemu pooblaščenemu deklarantu CBAM se odobri dostop do njegovega računa v registru CBAM.
3. Komisija vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM.
4. Če pooblaščeni deklarant CBAM preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali mu je bilo dovoljenje preklicano, Komisija zapre račun tega pooblaščenega deklaranta CBAM, pod pogojem, da je pooblaščeni deklarant CBAM izpolnil vse svoje obveznosti na podlagi te uredbe.
Člen 17
Dovoljenje
1. Kadar je zahtevek za dovoljenje vložen v skladu s členom 5, pristojni organ države članice, v kateri ima vložnik sedež, podeli status pooblaščenega deklaranta CBAM, kadar so izpolnjena merila iz odstavka 2 tega člena. Status pooblaščenega deklaranta CBAM priznajo vse države članice.
Pristojni organ pred podelitvijo statusa pooblaščenega deklaranta CBAM izvede posvetovalni postopek o zahtevku za dovoljenje prek registra CBAM. Postopek posvetovanja vključuje pristojne organe v drugih državah članicah in Komisijo ter ne sme biti daljši od 15 delovnih dni.
2. Merila za podelitev statusa pooblaščenega deklaranta CBAM so:
(a) |
vložnik ni bil vpleten v hujšo ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil, pravil o zlorabi trga ali te uredbe in delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, ter zlasti ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo v petih letih pred vložitvijo zahtevka; |
(b) |
vložnik dokaže svojo finančno in poslovno sposobnost za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi te uredbe; |
(c) |
vložnik ima sedež v državi članici, v kateri je vložen zahtevek, ter |
(d) |
vložniku je bila dodeljena številka EORI v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
3. Kadar pristojni organ ugotovi, da merila iz odstavka 2 tega člena niso izpolnjena, ali kadar vložnik ni predložil informacij, navedenih v členu 5(5), se podelitev statusa pooblaščenega deklaranta CBAM zavrne. Odločba o zavrnitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM vsebuje razloge za zavrnitev in pravni pouk o možnosti pritožbe.
4. Odločba pristojnega organa o podelitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM se registrira v registru CBAM ter vsebuje naslednje informacije:
(a) |
ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM; |
(b) |
številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM; |
(c) |
številko računa CBAM, dodeljeno pooblaščenemu deklarantu CBAM v skladu s členom 16(1); |
(d) |
jamstvo, zahtevano v skladu z odstavkom 5 tega člena. |
5. Če vložnik ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložen zahtevek v skladu s členom 5(1), pristojni organ zahteva predložitev jamstva za namene izpolnitve meril iz odstavka 2, točka (b), tega člena.
Pristojni organ znesek tega jamstva določi pri znesku, izračunanem kot skupna vrednost števila kuponov CBAM, ki bi jih moral pooblaščeni deklarant CBAM predati v skladu s členom 22 za uvoz blaga, prijavljenega v skladu s členom 5(5), točka (g). Predloženo jamstvo je bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enakovredno zagotovilo.
6. Kadar pristojni organ ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja finančne in poslovne sposobnosti pooblaščenega deklaranta za izpolnjevanje njegovih obveznosti na podlagi te uredbe, ali da ni več zadostno za to jamčenje, od pooblaščenega deklaranta CBAM zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom v skladu z odstavkom 5.
7. Pristojni organ jamstvo sprosti nemudoma po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant CBAM v skladu s členom 22 preda kupone CBAM.
8. Pristojni organ prekliče status pooblaščenega deklaranta CBAM, kadar:
(a) |
preklic zahteva pooblaščeni deklarant CBAM ali |
(b) |
pooblaščeni deklarant CBAM ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2 ali 6 tega člena ali če je bil vpleten v hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti predaje kuponov CBAM iz člena 22(1) ali obveznosti zagotavljanja zadostnega števila kuponov CBAM na svojem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja iz člena 22(2). |
Preden pristojni organ prekliče status pooblaščenega deklaranta CBAM, mu omogoči, da se o tem izjavi, in opravi postopek posvetovanja o morebitnem preklicu statusa. Postopek posvetovanja vključuje pristojne organe v drugih državah članicah in Komisijo ter ne sme biti daljši od 15 delovnih dni.
Odločba o preklicu vsebuje razloge za odločitev in pravni pouk o pravici do pritožbe.
9. Pristojni organ v registru CBAM registrira informacije o:
(a) |
vložnikih, katerih zahtevek za dovoljenje je bil zavrnjen na podlagi odstavka 3, in |
(b) |
osebah, katerih status pooblaščenega deklaranta CBAM je bil preklican na podlagi odstavka 8. |
10. Komisija z izvedbenimi akti sprejme pogoje za:
(a) |
uporabo meril iz odstavka 2 tega člena, vključno z merilom, da niso bili vpleteni v hujšo ali ponavljajoče se kršitve na podlagi odstavka 2, točka (a), tega člena; |
(b) |
uporabo jamstva iz odstavkov 5, 6 in 7 tega člena; |
(c) |
uporabo meril za hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti iz odstavka 8 tega člena; |
(d) |
posledice preklica statusa pooblaščenega deklaranta CBAM iz odstavka 8 tega člena ter |
(e) |
posebne roke in format postopka posvetovanja iz odstavkov 1 in 8 tega člena. |
Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
Člen 18
Akreditacija preveriteljev
1. Vsaka oseba, akreditirana v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2067 za ustrezno skupino dejavnosti, se šteje za akreditiranega preveritelja za namene te uredbe. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za opredelitev ustreznih skupin dejavnosti, tako da določi, katere kvalifikacije akreditiranega preveritelja, potrebne za opravljanje preverjanj za namene te uredbe, ustrezajo kateri skupini dejavnosti, navedeni v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067 in na potrdilu o akreditaciji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.
2. Nacionalni akreditacijski organ lahko na zahtevo akreditira preveritelja za namene te uredbe, kadar na podlagi predložene dokumentacije meni, da ima ta oseba sposobnost uporabe načel preverjanja iz Priloge VI pri izvajanju nalog preverjanja vgrajenih emisij na podlagi členov 8 in 10.
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo pogojev za podelitev akreditacije iz odstavka 2 tega člena, za kontrolo in nadzor nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov.
Člen 19
Pregled deklaracij CBAM
1. Pri pregledu deklaracij CBAM ima Komisija nadzorno vlogo.
2. Komisija lahko deklaracije CBAM pregleda v skladu s strategijo pregleda, vključno z dejavniki tveganja, v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba predložiti deklaracije CBAM.
Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM in v poročilih o preverjanju, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25 sporočijo carinski organi, vseh drugih ustreznih dokazil in na podlagi vsake revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta CBAM.
Komisija pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, prek registra CBAM obvesti o začetku in rezultatih pregleda.
Pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, lahko v roku iz prvega pododstavka tega odstavka tudi pregleda deklaracijo CBAM. Pristojni organ prek registra CBAM Komisiji sporoči začetek in rezultate pregleda.
3. Komisija na podlagi analize tveganja pri izvajanju CBAM na ravni Unije redno določa posamezne dejavnike tveganja in točke, ki jim je treba nameniti posebno pozornost, ter pri tem upošteva informacije iz registra CBAM, podatke, ki jih sporočijo carinski organi, ter druge ustrezne vire informacij, vključno s kontrolami in pregledi, opravljenimi na podlagi člena 15(2) in člena 25.
Komisija tudi omogoča izmenjavo informacij s pristojnimi organi o goljufivih dejanjih in kaznih, naloženih v skladu s členom 26.
4. Kadar pooblaščeni deklarant CBAM ne predloži deklaracije CBAM v skladu s členom 6, ali kadar Komisija na podlagi svojega pregleda na podlagi odstavka 2 tega člena meni, da je prijavljeno število kuponov CBAM nepravilno, Komisija obveznosti na podlagi te uredbe navedenega pooblaščenega deklaranta CBAM oceni na podlagi informacij, ki so ji na voljo. Komisija opravi predhodni izračun skupnega števila kuponov CBAM, ki bi jih bilo treba predati, najpozneje do 31. decembra leta po letu, v katerem bi bilo treba predložiti deklaracijo CBAM, ali najpozneje do 31. decembra četrtega leta po letu, v katerem je bila predložena nepravilna deklaracija CBAM, kot je ustrezno. Komisija ta predhodni izračun za okvirne namene predloži pristojnim organom, brez poseganja v dokončni izračun, ki ga opravi pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež.
5. Kadar pristojni organ ugotovi, da je prijavljeno število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da ni bila predložena deklaracija CBAM v skladu s členom 6, določi število kuponov CBAM, ki bi jih moral predati pooblaščeni deklarant CBAM, pri čemer upošteva informacije, ki jih je predložila Komisija.
Pristojni organ uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM o svoji odločitvi o določitvi števila kuponov CBAM ter ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.
V odločbi pristojnega organa so navedeni razlogi za odločitev in pravni pouk o pravici do pritožbe. O odločbi se uradno obvesti tudi prek registra CBAM.
Kadar se pristojni organ po prejemu predhodnega izračuna od Komisije v skladu z odstavkoma 2 in 4 tega člena odloči, da ne bo ukrepal, o tem prek registra CBAM obvesti Komisijo.
6. Kadar pristojni organ ugotovi, da je bilo predanih več kuponov CBAM, kot bi jih moralo biti predanih, o tem brez odlašanja obvesti Komisijo. Presežno predani kuponi CBAM se odkupijo v skladu s členom 23.
POGLAVJE IV
KUPONI CBAM
Člen 20
Prodaja kuponov CBAM
1. Država članica kupone CBAM na skupni osrednji platformi proda pooblaščenim deklarantom CBAM, ki imajo sedež v tej državi članici.
2. Skupno osrednjo platformo vzpostavi in upravlja Komisija po izvedenem postopku skupnega javnega naročanja Komisije z državami članicami.
Do informacij na skupni osrednji platformi lahko dostopajo Komisija in pristojni organi.
3. Informacije o prodaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM se s skupne osrednje platforme ob koncu vsakega delovnega dne prenesejo v register.
4. Kuponi CBAM se pooblaščenim deklarantom CBAM prodajo po ceni, izračunani v skladu s členom 21.
5. Komisija zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovem nastanku dodeli edinstvena identifikacijska številka. Komisija v registru CBAM v računu pooblaščenega deklaranta CBAM, ki kupi kupon CBAM, registrira edinstveno identifikacijsko številko ter ceno in datum prodaje tega kupona.
6. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z natančnejšo določitvijo časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov, povezanih z upravljanjem prodaje in odkupa kuponov CBAM, pri čemer si prizadeva za usklajenost s postopki iz Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010 (26).
Člen 21
Cena kuponov CBAM
1. Komisija za vsak koledarski teden v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1031/2010 izračuna ceno kuponov CBAM kot povprečje končnih cen pravic iz EU ETS v dražbenem sistemu.
Za tiste koledarske tedne, v katerih v dražbenem sistemu niso načrtovane dražbe, je cena kuponov CBAM povprečje končnih cen pravic iz EU ETS v zadnjem tednu, v katerem so potekale dražbe v dražbenem sistemu.
2. Komisija povprečno ceno iz drugega pododstavka odstavka 1 objavi na svojem spletnem mestu ali na kateri koli drug ustrezen način prvi delovni dan naslednjega koledarskega tedna. Ta cena se uporablja od prvega delovnega dne po njeni objavi do prvega delovnega dne naslednjega koledarskega tedna.
3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov o uporabi metodologije iz odstavka 1 tega člena za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktično ureditev za objavo te cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
Člen 22
Predaja kuponov CBAM
1. Pooblaščeni deklarant CBAM prek registra CBAM vsako leto do 31. maja, prvič pa leta 2027 za leto 2026, preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, prijavljenim v skladu s členom 6(2), točka (c), in preverjenim v skladu s členom 8, za koledarsko leto pred letom predaje. Komisija predane kupone CBAM izbriše iz registra CBAM. Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da je na njegovem računu v registru CBAM na voljo zahtevano število kuponov CBAM.
2. Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge IV.
3. Kadar Komisija ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta CBAM ni skladno z obveznostmi na podlagi odstavka 2, o tem prek registra CBAM obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež.
Pristojni organ pooblaščenega deklaranta CBAM uradno obvesti, da je treba na njegovem računu v enem mesecu od te uradne obvestitve zagotoviti zadostno število kuponov CBAM.
Pristojni organ svoje uradno obvestilo pooblaščenemu deklarantu CBAM in njegov odgovor nanj registrira v registru CBAM.
Člen 23
Odkup kuponov CBAM
1. Kadar pooblaščeni deklarant CBAM tako zahteva, država članica, v kateri ima sedež, odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na njegovem računu v registru CBAM, potem ko jih je predal v skladu s členom 22.
Komisija v imenu države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, odkupi presežne kupone CBAM prek skupne osrednje platforme iz člena 20. Pooblaščeni deklarant CBAM zahtevek za odkup predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem se kuponi CBAM predajo.
2. Število kuponov, ki so predmet odkupa, kakor je navedeno v odstavku 1, je omejeno na tretjino skupnega števila kuponov CBAM, ki jih je pooblaščeni deklarant CBAM kupil v prejšnjem koledarskem letu.
3. Cena kupona CBAM ob odkupu je enaka ceni, ki jo je pooblaščeni deklarant CBAM za ta kupon plačal ob nakupu.
Člen 24
Preklic kuponov CBAM
Komisija vsako leto 1. julija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v registru CBAM ostali na računu pooblaščenega deklaranta CBAM. Ti kuponi CBAM se prekličejo brez nadomestila.
Kadar o številu kuponov CBAM, ki jih je treba predati, v državi članici teče spor, Komisija zadrži preklic kuponov CBAM v obsegu, o katerem teče spor. Pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, Komisiji brez odlašanja sporoči vse relevantne informacije o tem.
POGLAVJE V
PRAVILA ZA UVOZ BLAGA
Člen 25
Pravila za uvoz blaga
1. Carinski organi ne dovolijo uvoza blaga nobeni osebi, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM.
2. Carinski organi Komisiji redno in samodejno, zlasti prek mehanizma za nadzor, vzpostavljenega na podlagi člena 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013, sporočajo specifične informacije o blagu, prijavljenim za uvoz. Te informacije vključujejo številko EORI in številko računa CBAM pooblaščenega deklaranta CBAM, osemmestno oznako KN blaga, količino, državo porekla, datum carinske deklaracije in carinski postopek.
3. Komisija informacije iz odstavka 2 tega člena sporoči pristojnemu organu države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, in za vsakega deklaranta CBAM navzkrižno preveri te informacije glede na podatke v registru CBAM na podlagi člena 14.
4. Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Komisiji in pristojnemu organu države članice, ki je podelil status pooblaščenega deklaranta CBAM, sporočijo zaupne informacije, ki jih carinski organi pridobijo med opravljanjem svojih dolžnosti ali so jim zaupno posredovane.
5. Za to uredbo se smiselno uporablja Uredba (ES) št. 515/97.
6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih Komisija opredeli obseg informacij, pogostost, časovni okvir in sredstva komunikacije teh informacij na podlagi odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
POGLAVJE VI
IZVRŠEVANJE
Člen 26
Kazni
1. Pooblaščeni deklarant CBAM, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem koledarskem letu, mora plačati kazen. Ta je enaka kazni za presežne emisije iz člena 16(3) Direktive 2003/87/ES in povečana na podlagi člena 16(4) navedene direktive ter se uporabi v letu uvoza blaga. Taka kazen se uporabi za vsak kupon CBAM, ki ga pooblaščeni deklarant CBAM ni predal.
2. Kadar oseba, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM, vnese blago na carinsko območje Unije, ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, mora plačati kazen. Kazen je učinkovita, sorazmerna in odvračilna ter – odvisno zlasti od trajanja, resnosti, obsega, namernosti in ponovitve neizpolnjevanja obveznosti ter od intenzivnosti sodelovanja osebe s pristojnim organom – za vsak kupon CBAM, ki ga oseba ni predala, znaša od trikratni do petkratni znesek kazni iz odstavka 1, kot se uporablja v letu vnosa blaga.
3. Plačilo kazni pooblaščenega deklaranta CBAM ne odvezuje obveznosti, da v danem letu preda neporavnano število kuponov CBAM.
4. Če pristojni organ, tudi glede na predhodne izračune Komisije v skladu s členom 19 ugotovi, da pooblaščeni deklarant CBAM ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM, kot je določeno v odstavku 1 tega člena, ali da je oseba vnesla blago na carinsko območje Unije, ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, pristojni organ naloži kazen na podlagi odstavka 1 oziroma 2 tega člena, kot je ustrezno. V ta namen pristojni organ uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM oziroma, kadar se uporablja odstavek 2, osebo:
(a) |
da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena ni izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe; |
(b) |
o razlogih za to ugotovitev; |
(c) |
o znesku kazni, naložene pooblaščenemu deklarantu CBAM ali osebi iz odstavka 2 tega člena; |
(d) |
o datumu zapadlosti plačila kazni; |
(e) |
o ukrepu, ki ga mora pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena izvesti za plačilo kazni, ter |
(f) |
o pravici pooblaščenega deklaranta CBAM ali osebe iz odstavka 2 tega člena do pritožbe. |
5. Kadar kazen ni plačana v roku iz odstavka 4, točka (d), pristojni organ zagotovi plačilo te kazni z vsemi sredstvi, ki so mu na voljo na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice.
6. Države članice odločitve o kaznih iz odstavkov 1 in 2 sporočijo Komisiji in končno plačilo iz odstavka 5 registrirajo v registru CBAM.
Člen 27
Izogibanje
1. Komisija na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov sprejme ukrepe v skladu s tem členom za obravnavanje praks izogibanja tej uredbi.
2. Prakse izogibanja se opredelijo kot sprememba vzorca trgovanja z blagom, ki izhaja iz prakse, postopka ali dela, za katerega ni drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa popolno ali delno izogibanje obveznostim iz te uredbe. Tovrstne prakse, procese ali delo lahko med drugim tvori:
(a) |
nekoliko spremenjeno zadevno blago, da bi zato spadalo pod oznake KN, ki niso navedene v Prilogi I, razen kadar se pri tem spremenijo njegove bistvene značilnosti; |
(b) |
umetna razdelitev pošiljk, tako da realna vrednost posamezne pošiljke ne preseže praga iz člena 2(3). |
3. Komisija stalno spremlja razmere na ravni Unije, da prepozna prakse izogibanja, tudi z nadzorom trga ali na podlagi vseh ustreznih virov informacij, kot so prijave in poročila organizacij civilne družbe.
4. Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko uradno obvesti Komisijo, če zazna prakse izogibanja. Komisijo lahko uradno obvestijo tudi zainteresirane strani, na katere tovrstne razmere ne vplivajo neposredno ali ki nimajo neposrednih koristi od njih in ki najdejo konkretne dokaze o praksah izogibanja tej uredbi, na primer okoljske in nevladne organizacije.
5. V uradnem obvestilu iz odstavka 4 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki, ki dokazujejo trditev o izogibanju tej uredbi. Komisija začne preiskavo o trditvi o izogibanju, kadar jo o tem uradno obvesti država članica ali zainteresirana stran, ki jo to prizadene, nanjo vpliva ali ima koristi od tega, ali druga zainteresirana stran, če uradno obvestilo ustreza zahtevam iz tega odstavka, ali kadar Komisija sama ugotovi, da je taka preiskava potrebna. Komisiji lahko pri izvajanju preiskave pomagajo pristojni in carinski organi. Komisija zaključi preiskavo v devetih mesecih po datumu uradnega obvestila. Komisija o začetku preiskave uradno obvesti vse pristojne organe.
6. Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi tistih, ki jih predložijo carinski organi, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka 2, točka (a), tega člena po ustaljenem vzorcu pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi spremeni seznam blaga v Prilogi I, tako da doda zadevno nekoliko spremenjene proizvode iz odstavka 2, točka (a), tega člena, da prepreči izogibanje.
POGLAVJE VII
IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU
Člen 28
Izvajanje prenosa pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) in 27(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. maja 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Prenos pooblastila iz členov 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) in 27(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.
4. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
5. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.
6. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
7. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) ali 27(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 29
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor za CBAM. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
POGLAVJE VIII
POROČANJE IN PREGLED
Člen 30
Pregled in poročanje Komisije
1. Komisija ob posvetovanju z ustreznimi deležniki zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe, kot je navedeno v odstavku 2, točka (a), in na podlagi navedene točke, ter za razvoj metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa.
2. Komisija pred koncem prehodnega obdobja iz člena 32 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.
Poročilo vsebuje oceno:
(a) |
možnosti za razširitev področja uporabe na:
|
(b) |
meril za opredelitev blaga, ki bi ga bilo treba vključiti na seznam v Prilogi I k tej uredbi na podlagi sektorjev, za katere obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi člena 10b Direktive 2003/87/ES; tej oceni se priloži časovni razpored z zaključkom leta 2030 za postopno vključitev blaga na področje uporabe te uredbe, pri čemer se upošteva zlasti raven tveganja selitve virov CO2 pri vsakem blagu; |
(c) |
tehničnih zahtev za izračun vgrajenih emisij za drugo blago, ki naj bi se vključilo na seznam v Prilogi I; |
(d) |
napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o podnebnih ukrepih; |
(e) |
sistema upravljanja, vključno z upravnimi stroški; |
(f) |
učinka te uredbe na blago s seznama v Prilogi I, ki se uvozi iz držav v razvoju s posebno pozornostjo na najmanj razvitih državah, kot so jih opredelili Združeni narodi, in pa na učinek zagotovljene tehnične pomoči; |
(g) |
metodologije za izračun posrednih emisij na podlagi člena 7(7) in točke 4.3 Priloge IV. |
3. Komisija vsaj eno leto pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem opredeli proizvode nižje v vrednostni verigi blaga, navedenega v Prilogi I, ki ga priporoča za vključitev na področje uporabe te uredbe. Komisija v ta namen pravočasno razvije metodologijo, ki bi se morala opirati na relevantnost kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2.
4. Poročiloma iz odstavkov 2 in 3 se do konca prehodnega obdobja, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog vključno s podrobno oceno učinka, zlasti zato, da bi na podlagi ugotovitev iz obeh poročil razširili področje uporabe te uredbe.
5. Po končanem prehodnem obdobju Komisija vsaki dve leti v svojem letnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES oceni učinkovitost CBAM pri odpravljanju tveganja selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni razvoj izvoza Unije v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij za to blago na svetovnem trgu. Kadar Komisija v poročilu ugotovi, da za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, obstaja tveganje selitve virov CO2, kadar je ustrezno, predstavi zakonodajni predlog za odpravo tega tveganja na način, ki je skladen s pravom Svetovne trgovinske organizacije ter pri katerem se upošteva razogljičenje naprav v Uniji.
6. Komisija spremlja delovanje CBAM, da bi ocenila učinke in morebitne prilagoditve pri njegovi uporabi.
Komisija pred 1. januarjem 2028 ter nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe in o delovanju CBAM. Poročilo zajema vsaj naslednje:
(a) |
oceno učinka CBAM na:
|
(b) |
oceno:
|
(c) |
rezultat preiskav in naložene kazni; |
(d) |
zbirne podatke o emisijski intenzivnosti za vsako državo porekla za različno blago, navedeno v Prilogi I. |
7. V primeru nepredvidljivega, izjemnega in neizzvanega dogodka, na katerega ena ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, ne more vplivati in ki ima uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo take zadevne države ali držav, Komisija oceni razmere ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, kadar je ustrezno, skupaj z zakonodajnim predlogom za spremembo te uredbe, da se določijo potrebni začasni ukrepi za ureditev teh izjemnih okoliščin.
8. Po koncu prehodnega obdobja iz člena 32 te uredbe Komisija v okviru letnega poročanja na podlagi člena 41 Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (27) oceni in poroča o tem, kako je financiranje na podlagi navedene uredbe prispevalo k razogljičenju proizvodne industrije v najmanj razvitih državah.
POGLAVJE IX
USKLAJEVANJE Z BREZPLAČNIM DODELJEVANJEM PRAVIC V OKVIRU EU ETS
Člen 31
Brezplačno dodeljevanje pravic v okviru EU ETS in obveznost predaje kuponov CBAM
1. Kuponi CBAM, ki jih je treba predati v skladu s členom 22 te uredbe, se prilagodijo tako, da odražajo obseg pravic iz EU ETS, ki so v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES brezplačno dodeljene napravam, ki v Uniji proizvajajo blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi določi podrobna pravila za izračun prilagoditve iz odstavka 1 tega člena. Ta podrobna pravila se pripravijo v skladu z načeli, ki se uporabljajo v EU ETS za brezplačno dodeljevanje pravic napravam, ki v Uniji proizvajajo blago, navedeno v Prilogi I, ob čemer se upoštevajo različne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo v EU ETS za brezplačno dodeljevanje, zato da se te referenčne vrednosti kombinirajo v ustrezne vrednosti za zadevno blago, upoštevajo pa se tudi ustrezni vhodni materiali. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).
POGLAVJE X
PREHODNE DOLOČBE
Člen 32
Področje uporabe prehodnega obdobja
V prehodnem obdobju od 1. oktobra 2023 do 31. decembra 2025 so obveznosti uvoznika na podlagi te uredbe omejene na obveznosti poročanja iz členov 33, 34 in 35 te uredbe. Kadar ima uvoznik sedež v državi članici in imenuje posrednega carinskega zastopnika v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013 ter kadar se posredni carinski zastopnik s tem strinja, se obveznosti poročanja uporabljajo za posrednega carinskega zastopnika. Kadar uvoznik nima sedeža v državi članici, se obveznost poročanja uporablja za posrednega carinskega zastopnika.
Člen 33
Uvoz blaga
1. Carinski organi obvestijo uvoznika ali, v primerih, zajetih s členom 32, posrednega carinskega zastopnika o obveznosti poročanja iz člena 35, in sicer najpozneje ob sprostitvi blaga v prosti promet.
2. Carinski organi redno in samodejno, zlasti prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega na podlagi člena 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali z elektronskimi sredstvi za prenos podatkov, Komisiji sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno z oplemenitenimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI carinskega deklaranta in uvoznika, osemmestno oznako KN, količino, državo porekla, datum carinske deklaracije ter carinski postopek.
3. Komisija informacije iz odstavka 2 sporoči pristojnim organom držav članic, v katerih ima carinski deklarant in, kadar je ustrezno, uvoznik sedež.
Člen 34
Obveznost poročanja za nekatere carinske postopke
1. Pri uvoženih oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, obveznost poročanja iz člena 35 te uredbe, tudi če ti oplemeniteni proizvodi niso navedeni v Prilogi I k tej uredbi, vključuje informacije o blagu, ki je bilo dano v postopek aktivnega oplemenitenja in so se nato tako oplemeniteni proizvodi uvozili. Ta odstavek se uporablja tudi, kadar gre pri oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja, za vrnjeno blago iz člena 205 Uredbe (EU) št. 952/2013.
2. Obveznost poročanja iz člena 35 te uredbe se ne uporablja za uvoz:
(a) |
oplemenitenih proizvodov, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
(b) |
blaga, ki se v skladu s členom 203 Uredbe (EU) št. 952/2013 šteje za vrnjeno blago. |
Člen 35
Obveznost poročanja
1. Vsak uvoznik ali, v primerih, zajetih s členom 32, posredni carinski zastopnik, ki je uvozil blago v danem četrtletju koledarskega leta, Komisiji najpozneje en mesec po koncu tega četrtletja predloži poročilo za to četrtletje (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju.
2. Poročilo CBAM vključuje naslednje informacije:
(a) |
skupno količino vsake vrste blaga, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago, določeno za vsako napravo, ki proizvaja blago v državi porekla; |
(b) |
dejanske skupne vgrajene emisije, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali za drugo blago v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, kar se izračuna v skladu z metodo iz Priloge IV; |
(c) |
skupne posredne emisije, izračunane v skladu z izvedbenim aktom iz odstavka 7; |
(d) |
ceno ogljika, ki se za emisije, vgrajene v uvoženem blagu, plača v državi porekla, pri čemer se upoštevajo vsi razpoložljivi rabati ali druge oblike nadomestil. |
3. Komisija ustreznim pristojnim organom redno pošilja seznam tistih uvoznikov ali posrednih carinskih zastopnikov, ki imajo sedež v državi članici, vključno z ustreznimi utemeljitvami, za katere upravičeno meni, da niso izpolnili obveznosti predložitve poročila CBAM v skladu z odstavkom 1.
4. Kadar Komisija meni, da je poročilo CBAM nepopolno ali nepravilno, pristojnemu organu države članice, v kateri ima sedež uvoznik ali, v primerih zajetih s členom 32, v kateri ima sedež posredni carinski zastopnik, sporoči dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne za dopolnitev ali popravek poročila. Te informacije se zagotovijo v okvirne namene in brez poseganja v dokončno presojo tega pristojnega organa. Ta pristojni organ začne postopek za popravek in uvoznika ali, v primerih, zajetih s členom 32, posrednega carinskega zastopnika uradno obvesti o dodatnih informacijah, potrebnih za popravek poročila. Kadar je ustrezno, ta uvoznik ali ta posredni carinski zastopnik zadevnemu pristojnemu organu in Komisiji predloži popravljeno poročilo.
5. Kadar pristojni organ države članice iz odstavka 4 tega člena začne postopek popravka, tudi ob upoštevanju informacij, prejetih v skladu z odstavkom 4 tega člena, in ugotovi, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni sprejel potrebnih ukrepov za popravek poročila CBAM, ali kadar zadevni pristojni organ, tudi ob upoštevanju informacij, prejetih v skladu z odstavkom 3 tega člena, ugotovi, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM v skladu z odstavkom 1 tega člena, uvozniku ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednemu carinskemu zastopniku naloži učinkovito, sorazmerno in odvračilno kazen. V ta namen pristojni organ uradno obvesti uvoznika ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednega carinskega zastopnika in obvesti Komisijo o naslednjem:
(a) |
ugotovitvi in razlogih za ugotovitev, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni izpolnil obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje ali ni sprejel potrebnih ukrepov za popravek poročila; |
(b) |
znesku kazni, naložene uvozniku ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednemu carinskemu zastopniku; |
(c) |
datumu zapadlosti plačila kazni; |
(d) |
ukrepu, ki ga mora uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik izvesti, da plača kazen, ter |
(e) |
pravici uvoznika ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednega carinskega zastopnika do pritožbe. |
6. Kadar se pristojni organ po prejemu informacij od Komisije na podlagi tega člena odloči, da ne bo ukrepal, o tem ustrezno obvesti Komisijo.
7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z:
(a) |
informacijami, ki jih je treba sporočiti, sredstvi in obliko za to poročanje, vključno s podrobnimi informacijami po državi porekla in vrsti blaga, ki potrjujejo skupne vrednosti iz odstavka 2, točke (a), (b) in (c), ter primere vseh ustreznih razpoložljivih rabatov ali drugih oblik nadomestil iz odstavka 2, točka (d); |
(b) |
okvirno višino kazni naloženih na podlagi odstavka 5, in merili, ki jih je treba upoštevati pri določitvi dejanskega zneska, vključno z resnostjo in trajanjem neizpolnjevanja obveznosti poročanja; |
(c) |
podrobnimi pravili glede pretvorbe letne povprečne cene ogljika, ki se plača, iz odstavka 2, točka (d), izražene v tuji valuti, v euro po letnem povprečnem menjalnem tečaju; |
(d) |
podrobnimi pravili glede elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti, ter |
(e) |
načinom in obliko zahtev glede poročanja posrednih emisij v uvoženem blagu; ta oblika vključuje količino električne energije, porabljene za proizvodnjo blaga, navedenega v Prilogi I, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo. |
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe. Uporabljajo se za blago uvoženo v prehodnem obdobju iz člena 32 te uredbe in temeljijo na obstoječi zakonodaji za naprave, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.
POGLAVJE XI
KONČNE DOLOČBE
Člen 36
Začetek veljavnosti
1. Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 1. oktobra 2023. Vendar se:
(a) |
členi 5, 10, 14, 16 in 17 uporabljajo od 31. decembra 2024; |
(b) |
člen 2(2) in členi 4, 6 do 9, 15 in 19, člen 20(1), (3), (4) in (5), členi 21 do 27 in 31 uporabljajo od 1. januarja 2026. |
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 10. maja 2023
Za Evropski parlament
predsednica
R. METSOLA
Za Svet
predsednica
J. ROSWALL
(1) UL C 152, 6.4.2022, str. 181.
(2) UL C 301, 5.8.2022, str. 116.
(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.
(4) UL L 282, 19.10.2016, str. 4.
(5) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).
(6) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).
(7) Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).
(8) Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).
(9) Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).
(10) Delegirani sklep Komisije (EU) 2019/708 z dne 15. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2021 in 2030 (UL L 120, 8.5.2019, str. 20).
(11) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).
(12) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).
(13) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 334, 31.12.2018, str. 94).
(14) Sklep Sveta 2006/500/ES z dne 29. maja 2006 o sklenitvi Pogodbe o Energetski skupnosti s strani Evropske skupnosti (UL L 198, 20.7.2006, str. 15).
(15) Uredba Komisije (EU) 2015/1222 z dne 24. julija 2015 o določitvi smernic za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti (UL L 197, 25.7.2015, str. 24).
(16) Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).
(17) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
(18) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).
(19) Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).
(20) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
(21) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
(22) Uredba Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (UL L 324, 10.12.2009, str. 23).
(23) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).
(24) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).
(25) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).
(26) Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).
(27) Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).
PRILOGA I
Seznam blaga in toplogrednih plinov
1.
Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za blago, ki spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene v naslednji tabeli. Oznake KN so navedene na podlagi Uredbe (EGS) št. 2658/87.
2.
Za namene te uredbe so toplogredni plini, ki so povezani z blagom iz točke 1, navedeni v naslednji tabeli za zadevno blago.
Cement
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
2507 00 80 – Druge kaolinske gline |
ogljikov dioksid |
2523 10 00 – Cement v obliki klinkerja |
ogljikov dioksid |
2523 21 00 – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan |
ogljikov dioksid |
2523 29 00 – Drug portlandski cement |
ogljikov dioksid |
2523 30 00 – Aluminatni cement |
ogljikov dioksid |
2523 90 00 – Drugi hidravlični cementi |
ogljikov dioksid |
Električna energija
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
2716 00 00 – Električna energija |
ogljikov dioksid |
Gnojila
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
2808 00 00 – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline |
ogljikov dioksid in dušikov oksid |
2814 – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini |
ogljikov dioksid |
2834 21 00 – Kalijev nitrat |
ogljikov dioksid in dušikov oksid |
3102 – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična |
ogljikov dioksid in dušikov oksid |
3105 – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase razen: 3105 60 00 – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij |
ogljikov dioksid in dušikov oksid |
Železo in jeklo
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
||||||||||||||||||||||||||||
|
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
2601 12 00 – Aglomerirane železove rude in koncentrati, razen praženih železovih piritov |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7301 – Piloti iz železa ali jekla, vključno z vrtanimi, prebitimi ali izdelanimi iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7302 – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7303 00 – Cevi in votli profili iz litega železa |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7304 – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7305 – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7306 – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7307 – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7308 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, polkna, balustrade in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7309 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7310 – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7311 00 – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7318 – Vijaki, sorniki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno z vzmetnimi podložkami) in podobni izdelki, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7326 – Drugi železni ali jekleni izdelki |
ogljikov dioksid |
Aluminij
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
7601 – Aluminij, surov |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7603 – Aluminijasti prah in luskine |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7604 – Aluminijaste palice in profili |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7605 – Aluminijasta žica |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7607 – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage) |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7608 – Aluminijaste cevi |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki) |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7616 – Drugi izdelki iz aluminija |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
Kemikalije
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
2804 10 00 – Vodik |
ogljikov dioksid |
PRILOGA II
Seznam blaga, pri katerem se na podlagi člena 7(1) upoštevajo samo neposredne emisije
Železo in jeklo
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
||||||||||||||||||||||||||||
|
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7301 – Piloti iz železa ali jekla, vključno z vrtanimi, prebitimi ali izdelanimi iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7302 – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7303 00 – Cevi in votli profili iz litega železa |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7304 – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7305 – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7306 – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7307 – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7308 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, polkna, balustrade in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7309 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7310 – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7311 00 – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7318 – Vijaki, sorniki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno vzmetne podložke) in podobni izdelki, iz železa ali jekla |
ogljikov dioksid |
||||||||||||||||||||||||||||
7326 – Drugi železni ali jekleni izdelki |
ogljikov dioksid |
Aluminij
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
7601 – Aluminij, surov |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7603 – Aluminijasti prah in luskine |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7604 – Aluminijaste palice in profili |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7605 – Aluminijasta žica |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7607 – Aluminijaste folije (tiskane, netiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov) debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage) |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7608 – Aluminijaste cevi |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
7616 – Drugi izdelki iz aluminija |
ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
kemikalije
Oznaka KN |
Toplogredni plin |
2804 10 00 – Vodik |
ogljikov dioksid |
PRILOGA III
Tretje države in ozemlja zunaj področja uporabe te uredbe za namene člena 2
1. TRETJE DRŽAVE IN OZEMLJA ZUNAJ PODROČJA UPORABE TE UREDBE
Ta uredba se ne uporablja za blago s poreklom iz naslednjih držav:
— |
Islandija, |
— |
Lihtenštajn, |
— |
Norveška, |
— |
Švica. |
Ta uredba se ne uporablja za blago s poreklom z naslednjih ozemelj:
— |
Büsingen, |
— |
Helgoland, |
— |
Livigno, |
— |
Ceuta, |
— |
Melilla. |
2. TRETJE DRŽAVE IN OZEMLJA ZUNAJ PODROČJA UPORABE TE UREDBE GLEDE UVOZA ELEKTRIČNE ENERGIJE NA CARINSKO OBMOČJE UNIJE
[Tretje države ali ozemlja, ki jih Komisija doda ali odstrani na podlagi člena 2(11).]
PRILOGA IV
Metode za izračun vgrajenih emisij za namene člena 7
1. OPREDELITEV POJMOV
V tej prilogi ter prilogah V in VI se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a) |
„preprosto blago“ pomeni blago, proizvedeno v proizvodnem procesu, v katerem so potrebni izključno vhodni materiali in goriva z nič vgrajenimi emisijami; |
(b) |
„kompleksno blago“ pomeni blago, ki ni preprosto blago; |
(c) |
„specifične vgrajene emisije“ pomeni emisije, vgrajene v toni blaga, izražene v tonah emisij CO2e na tono blaga; |
(d) |
„emisijski faktor CO2“ pomeni tehtano povprečje intenzivnosti emisij CO2 električne energije, proizvedene iz fosilnih goriv na danem geografskem območju; emisijski faktor CO2 se izračuna tako, da podatke o emisijah CO2 za sektor električne energije delimo z bruto proizvodnjo električne energije na podlagi fosilnih goriv na ustreznem geografskem območju; izražen je v tonah CO2 na megavatno uro; |
(e) |
„emisijski faktor za električno energijo“ pomeni privzeto vrednost, izraženo v CO2e, ki predstavlja intenzivnost emisij električne energije, porabljene v proizvodnji blaga; |
(f) |
„pogodba o nakupu električne energije“ pomeni pogodbo, na podlagi katere se oseba strinja, da bo električno energijo kupila neposredno od proizvajalca električne energije; |
(g) |
„operater prenosnega sistema“ pomeni operaterja, kakor je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
2. DOLOČITEV DEJANSKIH SPECIFIČNIH VGRAJENIH EMISIJ ZA PREPROSTO BLAGO
Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo neposredne in, kadar je ustrezno, posredne emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba:
Pri tem:
SEEg |
so specifične vgrajene emisije blaga g, izražene v CO2e na tono; |
AttrEmg |
so pripisane emisije blaga g in |
ALg |
je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju v zadevni napravi. |
„Pripisane emisije“ pomeni del emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema proizvodnega procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:
Pri tem:
DirEm |
so neposredne emisije iz proizvodnega procesa znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e, in |
IndirEm |
so posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e. |
3. DOLOČITEV DEJANSKIH VGRAJENIH EMISIJ ZA KOMPLEKSNO BLAGO
Za določitev specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v kompleksnem blagu, proizvedenem v dani napravi, se uporabi naslednja enačba:
Pri tem:
AttrEmg |
so pripisane emisije blaga g; |
ALg |
je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedena v zadevni napravi v poročevalnem obdobju, in |
EEInpMat |
so vgrajene emisije vhodnih materialov, ki se porabijo v proizvodnem procesu. Upoštevajo se samo vhodni materiali, navedeni kot pomembni za meje sistema proizvodnega procesa, kakor so določene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 7(7). Zadevne EEInpMat se izračunajo z naslednjo enačbo: |
Pri tem:
Mi |
je masa vhodnega materiala i, uporabljenega v proizvodnem procesu, in |
SEEi |
so specifične vgrajene emisije tega vhodnega materiala i. Za SEEi upravljavec naprave uporabi vrednost emisij iz naprave, v kateri je bil vhodni material proizveden, če je podatke o napravi mogoče ustrezno izmeriti. |
4. DOLOČITEV PRIVZETIH VREDNOSTI IZ ČLENA 7(2) IN (3)
Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti. Če dejanskih podatkov ni, se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi navodila za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov. Najboljši razpoložljivi podatki temeljijo na zanesljivih in javno dostopnih informacijah. Privzete vrednosti se redno revidirajo z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi člena 7(7), na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav.
4.1 Privzete vrednosti iz člena 7(2)
Če pooblaščeni deklarant CBAM ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij v posamezni državi izvoznici, povečana za sorazmerno zasnovan pribitek. Pribitek se določi v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7), in sicer na ustrezni ravni, na kateri se lahko zagotovi okoljska celovitost CBAM, na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, zbranih med prehodnim obdobjem. Kadar za posamezno vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij X % najmanj učinkovitih naprav EU ETS za to vrsto blaga. Vrednost X se določi v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7), in sicer na ravni, na kateri se lahko zagotovi okoljska celovitost CBAM, na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, zbranih med prehodnim obdobjem.
4.2 Privzete vrednosti za uvoženo električno energijo iz člena 7(3)
Privzete vrednosti za uvoženo električno energijo se določijo za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi na podlagi specifičnih privzetih vrednosti v skladu s točko 4.2.1 ali, če te vrednosti niso na voljo, na podlagi alternativnih privzetih vrednosti v skladu s točko 4.2.2.
Kadar je električna energija proizvedena v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi ter prepeljana skozi tretje države, skupine tretjih držav, regije v tretjih državah ali skozi države članice z namenom, da se uvozi v Unijo, se uporabijo privzete vrednosti iz tretje države, skupine tretjih držav ali regije v tretji državi, v kateri je bila električna energija proizvedena.
4.2.1 Specifične privzete vrednosti za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi
Specifične privzete vrednosti so določene na ravni emisijskega faktorja CO2 v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi na podlagi najboljših podatkov, ki jih ima Komisija na voljo.
4.2.2 Alternativne privzete vrednosti
Kadar za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi specifična privzeta vrednost ni na voljo, se določi alternativna privzeta vrednost za električno energijo na ravni emisijskega faktorja CO2 v Uniji.
Kadar se lahko na podlagi zanesljivih podatkov dokaže, da je emisijski faktor CO2 v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi nižji od specifične privzete vrednosti, ki jo določi Komisija, ali nižji od emisijskega faktorja CO2 v Uniji, se lahko za to tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi uporabi alternativna privzeta vrednost, ki temelji na tem emisijskem faktorju CO2.
4.3 Privzete vrednosti za vgrajene posredne emisije
Privzete vrednosti za posredne emisije, vgrajene v blago, proizvedeno v tretji državi, se določijo na podlagi privzete vrednosti, izračunane na podlagi povprečja emisijskega faktorja elektroenergetskega omrežja Unije, emisijskega faktorja omrežja električne energije države porekla ali emisijskega faktorja CO2 pri virih, na podlagi katerih se v državi porekla določajo cene električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo tega blaga.
Kadar tretja država ali skupina tretjih držav Komisiji na podlagi zanesljivih podatkov dokaže, da je emisijski faktor povprečne mešanice virov električne energije ali faktor povprečnih emisij CO2 pri virih, ki določajo ceno v tej tretji državi ali skupini tretjih držav, nižji od privzete vrednosti za posredne emisije, se za to državo ali skupino držav določi alternativna privzeta vrednost, ki temelji na tem faktorju povprečnih emisij CO2.
Komisija najpozneje do 30. junija 2025 sprejme izvedbeni akt na podlagi člena 7(7), v katerem podrobneje določi, katere od metod izračuna, določenih v skladu s prvim pododstavkom, se uporabljajo za izračun privzetih vrednosti. V ta namen se Komisija opre na najnovejše in najzanesljivejše podatke, vključno s podatki, zbranimi v prehodnem obdobju, v zvezi s količino električne energije, uporabljene za proizvodnjo blaga, navedenega v Prilogi I, ter državo porekla, proizvodnim virom in emisijskimi faktorji te električne energije. Konkretna metoda izračuna se določi na podlagi najprimernejšega načina za doseganje obeh naslednjih meril:
— |
preprečevanje selitve virov CO2; |
— |
zagotavljanje okoljske celovitosti CBAM. |
5. POGOJI ZA UPORABO DEJANSKIH EMISIJ, VGRAJENIH V UVOŽENI ELEKTRIČNI ENERGIJI
Pooblaščeni deklarant CBAM lahko za izračun iz člena 7(3) namesto privzetih vrednosti uporabi dejanske vgrajene emisije, če so izpolnjena vsa naslednja merila:
(a) |
količina električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, je zajeta v pogodbi o nakupu električne energije med pooblaščenim deklarantom CBAM in proizvajalcem električne energije iz tretje države; |
(b) |
naprava, ki proizvaja električno energijo, je neposredno povezana s prenosnim sistemom Unije ali pa se lahko dokaže, da ob izvozu nikjer med napravo in prenosnim sistemom Unije omrežje ni bilo fizično prezasedeno; |
(c) |
naprava, ki proizvaja električno energijo, ne izpušča več kot 550 gramov CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije; |
(d) |
vsi pristojni operaterji prenosnih sistemov v državi porekla, namembni državi in, če je ustrezno, v vsaki tranzitni državi so dodeljeni zmogljivosti povezovalnega daljnovoda dokončno dodelili količino električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, ter se dodeljena zmogljivost in proizvodnja električne energije v napravi nanašata na isto časovno obdobje, ki ni daljše od ene ure; |
(e) |
izpolnjevanje zgoraj navedenih meril potrdi akreditirani preveritelj, ki prejme vsaj mesečna vmesna poročila, iz katerih je razvidno, kako so ta merila izpolnjena. |
Skupna količina električne energije na podlagi pogodbe o nakupu električne energije in njene ustrezne dejanske vgrajene emisije se izključijo iz izračuna faktorja emisije države oziroma emisijskega faktorja CO2, ki se uporabi za izračun posrednih emisij električne energije, vgrajenih v blagu, v skladu s točko 4.3.
6. POGOJI ZA UPORABO DEJANSKIH VGRAJENIH EMISIJ ZA POSREDNE EMISIJE
Pooblaščeni deklarant CBAM lahko za izračun iz člena 7(4) namesto privzetih vrednosti uporabi dejanske vgrajene emisije, če lahko dokaže neposredno tehnično povezavo med napravo, v kateri se proizvaja uvoženo blago, in virom proizvodnje električne energije ali če je upravljavec te naprave s proizvajalcem električne energije, ki se nahaja v tretji državi, sklenil pogodbo o nakupu električne energije za količino električne energije, ki je enaka količini, za katero se uveljavlja uporaba posebne vrednosti.
7. PRILAGODITEV PRIVZETIH VREDNOSTI IZ ČLENA 7(2) NA PODLAGI ZNAČILNOSTI POSAMEZNIH REGIJ
Privzete vrednosti se lahko prilagodijo posebnim območjem in regijam v tretjih državah, kjer prevladujejo posebne značilnosti v smislu objektivnih emisijskih faktorjev. Kadar so na voljo podatki, prilagojeni tem lokalnim značilnostim, in se lahko določijo bolj ciljno usmerjene privzete vrednosti, se lahko uporabijo bolj ciljno usmerjene vrednosti.
Kadar lahko deklaranti za blago s poreklom iz tretje države, skupine tretjih držav ali regije v tretji državi na podlagi zanesljivih podatkov dokažejo, da so alternativne prilagojene privzete vrednosti za posamezno regijo nižje od privzetih vrednosti, ki jih je določila Komisija, se lahko uporabijo prilagojene privzete vrednosti za posamezno regijo.
(1) Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).
PRILOGA V
Knjigovodske zahteve za informacije, ki se uporabljajo za izračun vgrajenih emisij za namene člena 7(5)
1. MINIMALNI PODATKI, KI JIH MORA POOBLAŠČENI DEKLARANT CBAM HRANITI ZA UVOŽENO BLAGO:
1. |
Podatki za identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM:
|
2. |
Podatki o uvoženem blagu:
|
2. MINIMALNI PODATKI, KI JIH MORA POOBLAŠČENI DEKLARANT CBAM HRANITI ZA EMISIJE, VGRAJENE V UVOŽENEM BLAGU, KI SO DOLOČENE NA PODLAGI DEJANSKIH EMISIJ
Za vsako vrsto uvoženega blaga, za katero so vgrajene emisije določene na podlagi dejanskih emisij, je treba hraniti naslednje dodatne podatke:
(a) |
identifikacijo naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno; |
(b) |
kontaktne informacije upravljavca naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno; |
(c) |
poročila o preverjanju iz Priloge VI; |
(d) |
specifične vgrajene emisije blaga. |
PRILOGA VI
Načela preverjanja in vsebina poročil o preverjanju za namene člena 8
1. NAČELA PREVERJANJA
Uporabljajo se naslednja načela:
(a) |
preveritelji izvajajo preverjanja s poklicno nezaupljivostjo; |
(b) |
skupne vgrajene emisije, ki jih je treba prijaviti v deklaraciji CBAM, se štejejo za preverjene le, če preveritelj z razumnim zagotovilom ugotovi, da poročilo o preverjanju ne vsebuje bistveno napačnih navedb in bistvenih neskladnosti, kar zadeva izračun vgrajenih emisij v skladu s pravili iz Priloge IV; |
(c) |
preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen kadar so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave; |
(d) |
pri odločanju, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, preveritelj uporabi pragove iz izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 8(3). Za parametre, za katere taki pragovi niso določeni, preveritelj strokovno presodi, ali je treba napačne navedbe ali neskladnosti posamično ali skupaj z drugimi napačnimi navedbami ali neskladnostmi glede na njihov obseg in naravo šteti za bistvene. |
2. VSEBINA POROČILA O PREVERJANJU
Preveritelj pripravi poročilo o preverjanju, v katerem določi vgrajene emisije blaga in podrobno opredeli vsa vprašanja v zvezi z opravljenim delom ter v katerega vključi vsaj naslednje informacije:
(a) |
identifikacijo naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno; |
(b) |
kontaktne informacije upravljavca naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno; |
(c) |
veljavno poročevalno obdobje; |
(d) |
ime in kontaktne informacije preveritelja; |
(e) |
akreditacijsko številko preveritelja in ime akreditacijskega organa; |
(f) |
datumi obiskov naprav, če je ustrezno, ali razloge za neopravljen obisk naprave; |
(g) |
količine vsake vrste prijavljenega blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju; |
(h) |
količinsko opredeljene neposredne emisije naprave v poročevalnem obdobju; |
(i) |
opis, kako so emisije naprave pripisane različnim vrstam blaga; |
(j) |
kvantitativne informacije o blagu, emisijah in tokovih energije, ki niso povezani s tem blagom; |
(k) |
v primeru kompleksnega blaga:
|
(l) |
izjavo preveritelja, s katero potrdi, da z razumnim zagotovilom ugotavlja, da poročilo ne vsebuje bistvenih napačnih navedb in bistvenih neskladnosti glede na pravila za izračun iz Priloge IV; |
(m) |
informacije o bistvenih napačnih navedbah, ki so bile ugotovljene in popravljene; |
(n) |
informacije o bistvenih neskladnostih s pravili za izračun iz Priloge IV, ki so bile ugotovljene in popravljene. |