This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document L:2017:169:FULL
Official Journal of the European Union, L 169, 30 June 2017
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, L 169, 2017. gada 30. jūnijs
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, L 169, 2017. gada 30. jūnijs
ISSN 1977-0715 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 169 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
60. gadagājums |
Saturs |
|
I Leģislatīvi akti |
Lappuse |
|
|
REGULAS |
|
|
* |
||
|
* |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem ( 1 ) |
|
|
|
DIREKTĪVAS |
|
|
* |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem ( 1 ) |
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ. |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Leģislatīvi akti
REGULAS
30.6.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 169/1 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/1130
(2017. gada 14. jūnijs),
kas nosaka zvejas kuģu īpašības
(pārstrādāta redakcija)
EIROPAS SAVIENĪBAS PARLAMENTS UN PADOME,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Padomes Regula (EEK) Nr. 2930/86 (3) ir būtiski grozīta (4). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā. |
(2) |
Kopējā zivsaimniecības politikā ir atsauce uz zvejas kuģu īpašībām, kā, piemēram, to garumu, platumu, tonnāžu, dienu, kad sākta to izmantošana, un dzinēja jaudu. |
(3) |
Ir svarīgi, lai zvejas kuģu īpašību noteikšanā tiktu izmantoti vienādi noteikumi, lai vienādotu nosacījumus darbības veikšanai Savienībā. Minētajiem noteikumiem būtu jāatbilst kopējās zivsaimniecības politikas standartiem. |
(4) |
Šajā regulā noteiktajām definīcijām būtu jābalstās uz iniciatīvām, ko jau uzņēmušās specializētas starptautiskas organizācijas. |
(5) |
Tāpēc būtu jāņem vērā 1958. gada 29. aprīlī Ženēvā parakstītā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par zveju un dzīvo resursu saglabāšanu atklātā jūrā, 1969. gada 23. jūnijā Londonā parakstītā Starptautiskā konvencija par kuģu tonnāžas noteikšanu (“1969. gada konvencija”) un 1977. gada 2. aprīlī Torremolinā parakstītā Starptautiskā konvencija par zvejas kuģu drošību. |
(6) |
1969. gada konvencijas I pielikumā noteiktā metodoloģija dažos gadījumos ir nepiemērota zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 15 metriem. Tādēļ minētajiem kuģiem ir vēlama vienkāršāka kopējās tonnāžas definīcija. |
(7) |
Starptautiskā Standartizācijas organizācija (ISO) ir izstrādājusi standartus iekšdedzes dzinējiem, kurus plaši piemēro dalībvalstīs. |
(8) |
Lai pielāgotu atsauci uz attiecīgo ISO starptautisko standartu, kurā izklāstītas prasības nepārtrauktas dzinēja jaudas noteikšanai, tehnikas attīstībai, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai pieņemtu vajadzīgos grozījumus atsaucē uz attiecīgo ISO starptautisko standartu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (5). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Vispārīgs noteikums
Šajā regulā noteiktās zvejas kuģu īpašību definīcijas attiecas uz visiem Savienības noteikumiem saistībā ar zivsaimniecību.
2. pants
Garums
1. Kuģa garums ir lielākais garums, ko definē kā attālumu taisnā līnijā no kuģa priekšgala tālākā punkta līdz pakaļgala tālākajam punktam.
Šajā definīcijā:
a) |
uzskata, ka kuģa priekšgals ietver ūdensnecaurlaidīgu korpusa struktūru, priekšgalu, priekšvadni un priekšējo margsienu, ja tāda ir uzstādīta, taču neietver bugspritus un drošības reliņus; |
b) |
uzskata, ka kuģa pakaļgals ietver ūdensnecaurlaidīgu korpusa struktūru, pakaļgala spoguli, pūpi, traļa slipu un margsienu, taču neietver drošības reliņus, pakaļgala izliktņus, dzinējus, stūres un stūres iekārtu, un ūdenslīdēju trapas un platformas. |
Lielāko garumu mēra metros ar divu decimālzīmju precizitāti.
2. Ja Savienības tiesību aktos ir minēts garums starp perpendikuliem, to definē kā attālumu, ko mēra starp priekšējo un pakaļējo perpendikulu, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par zvejas kuģu drošību.
Garumu starp perpendikuliem mēra metros ar divu decimālzīmju precizitāti.
3. pants
Platums
Kuģa platums ir maksimālais platums, kas noteikts Starptautiskās konvencijas par kuģu tonnāžas noteikšanu (“1969. gada konvencija”) I pielikumā.
Kopējo platumu mēra metros ar divu decimālzīmju precizitāti.
4. pants
Tonnāža
1. Kopējo tonnāžu zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 15 metri vai vairāk, nosaka, kā precizēts 1969. gada konvencijas I pielikumā.
2. Kopējo tonnāžu zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 15 metri, nosaka saskaņā ar šīs regulas I pielikumā izklāstīto formulu.
3. Ja Savienības noteikumos ir minēta neto tonnāža, to definē, kā precizēts 1969. gada konvencijas I pielikumā.
5. pants
Dzinēja jauda
1. Dzinēja jauda ir kopējā maksimālā nepārtrauktā jauda, ko var iegūt katra dzinēja spararatā, un kuru ar mehāniskiem, hidrauliskiem vai citiem līdzekļiem var izmantot kuģa darbināšanā. Tomēr, ja dzinējā ir iestrādāta pārnesumkārba, tad jaudu mēra pie pārnesumkārbas jaudas noņēmēja atloka.
Attiecībā uz dzinēja darbinātām palīgmašīnām neveic nekādas pielaides.
Vienība, kādā izsaka dzinēja jaudu, ir kilovats (kW).
2. Nepārtraukto dzinēja jaudu nosaka saskaņā ar Starptautiskās Standartizācijas organizācijas pieņemtajām prasībām un tās ieteikto starptautisko standartu ISO 3046/1, otrais izdevums, 1981. gada oktobris.
3. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7. pantu attiecībā uz šā panta 2. punkta grozījumu, lai pielāgotu atsauci uz attiecīgo ISO starptautisko standartu tehnikas attīstībai.
6. pants
Izmantošanas sākuma diena
Izmantošanas sākuma diena ir datums, kad pirmo reizi izsniegts oficiāls drošības sertifikāts.
Neatkarīgi no pirmās daļas, izmantošanas sākuma diena ir datums, kad pirmo reizi izdarīts ieraksts oficiālajā zvejas kuģu reģistrā:
a) |
ja oficiāls drošības sertifikāts nav izsniegts; vai |
b) |
to zvejas kuģu gadījumā, kurus sākts izmantot pirms 1986. gada 1. decembra. |
7. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 5. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2017. gada 20. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 5. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
8. pants
Atcelšana
Regulu (EEK) Nr. 2930/86 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas izklāstīta III pielikumā.
9. pants
Nobeiguma noteikumi
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2017. gada 14. jūnijā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
A. TAJANI
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
H. DALLI
(1) OV C 34, 2.2.2017., 140. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 16. maija lēmums.
(3) Padomes Regula (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp.).
(4) Sk. II pielikumu.
(5) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
I PIELIKUMS
JAUNI KUĢI, KURU LIELĀKAIS GARUMS IR MAZĀKS NEKĀ 15 METRI
Kopējo tonnāžu jauniem zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 15 metri, definē kā:
GT = K1 · V,
kur K1 = 0,2 + 0,02 log10 V
un V ir tilpums, ko dod:
V = a1(Loa · B1 · T1)
kur:
Loa |
= |
lielākais garums (šīs regulas 2. pants), |
B1 |
= |
platums metros saskaņā ar 1969. gada konvenciju, |
T1 |
= |
dziļums metros saskaņā ar 1969. gada konvenciju, |
a1 |
= |
Loa funkcija. |
1995. GADA 1. JANVĀRĪ ESOŠI KUĢI, KURU LIELĀKAIS GARUMS IR MAZĀKS NEKĀ 15 METRI
Kopējo tonnāžu 1995. gada 1. janvārī esošajiem zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 15 metri, definē kā:
GT = K1 · V,
kur V ir tilpums, ko dod:
V = a2 (Loa · B1 · T1)
kur:
Loa |
= |
lielākais garums (šīs regulas 2. pants), |
B1 |
= |
platums metros saskaņā ar 1969. gada konvenciju, |
T1 |
= |
dziļums metros saskaņā ar 1969. gada konvenciju, |
a2 |
= |
Loa funkcija. |
Funkcijas a1 un a2 nosaka, pamatojoties uz dalībvalstu flotu savākto vidējo paraugu statistikas analīzi. Tās precizē Komisijas lēmumā kopā ar izmēru B1 un T1 definīcijām un sīki izstrādātām normām formulu piemērošanai.
II PIELIKUMS
ATCELTĀ REGULA AR TAJĀ VEIKTO GROZĪJUMU
Padomes Regula (EEK) Nr. 2930/86 |
|
Padomes Regula (EK) Nr. 3259/94 |
III PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULA
Regula (EEK) Nr. 2930/86 |
Šī regula |
1. pants |
1. pants |
2. pants |
2. pants |
3. pants |
3. pants |
4. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
— |
4. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
4. panta 1. punkts |
4. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
4. panta 2. punkts |
4. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
— |
4. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
— |
4. panta 2. punkts |
4. panta 3. punkts |
5. pants |
5. pants |
6. pants |
6. pants |
— |
7. pants |
— |
8. pants |
7. panta 1. punkts |
9. pants |
7. panta 2. punkts |
— |
Pielikums |
I pielikums |
— |
II pielikums |
— |
III pielikums |
30.6.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 169/8 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/1131
(2017. gada 14. jūnijs)
par naudas tirgus fondiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Naudas tirgus fondi (NTF) nodrošina īstermiņa finansējumu finanšu iestādēm, uzņēmumiem un valdībām. Nodrošinot finansējumu minētajām institūcijām, NTF dod ieguldījumu Savienības ekonomikas finansēšanā. Minētās institūcijas izmanto savus ieguldījumus NTF, lai efektīvi izkliedētu kredītrisku un riska darījumus, nevis tikai paļautos uz noguldījumiem bankās. |
(2) |
Pieprasījuma pusē NTF ir īstermiņa skaidrās naudas pārvaldības instrumenti, kas nodrošina augstu likviditātes līmeni, diversifikāciju un ieguldītās pamatsummas vērtības stabilitāti apvienojumā ar ienesīgumu, kura pamatā ir tirgus nosacījumi. NTF izmanto galvenokārt uzņēmumi, kas vēlas savus brīvos naudas līdzekļus ieguldīt uz īsu laiku. Tādēļ NTF ir būtiska saikne, kas ļauj sastapties īstermiņa naudas līdzekļu pieprasījumam un piedāvājumam. |
(3) |
Finanšu krīzes laika notikumi ir atklājuši vairākas NTF īpašības, kas padara tos ievainojamus brīdī, kad finanšu tirgi piedzīvo grūtības un kad NTF varētu izplatīt vai daudzkāršot riskus visā finanšu sistēmā. Kad to aktīvu cenas, kuros NTF ir ieguldījis, sāk mazināties, jo īpaši saspringtos tirgus apstākļos, NTF ne vienmēr var izpildīt solījumu ieguldītājiem nekavējoties atpirkt un saglabāt NTF emitētajās akcijās vai ieguldījumu apliecībās ieguldītās pamatsummas vērtību. Minētā situācija, kas saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes (FSP) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) viedokli var būt īpaši nopietna nemainīgas vai stabilas neto aktīvu vērtības NTF, varētu izraisīt būtiskus un pēkšņus atpakaļpirkšanas pieprasījumus, potenciāli izraisot plašākas makroekonomiskas sekas. |
(4) |
Lieli atpakaļpirkšanas pieprasījumi varētu likt NTF pārdot daļu savu ieguldījumu aktīvu rūkošā tirgū, potenciāli saasinot likviditātes krīzi. Šādos apstākļos naudas tirgus emitenti var saskarties ar nopietnām finansēšanas grūtībām, ja komerciālo vērtspapīru un citu naudas tirgus instrumentu tirgi izsīkst. Tas savukārt var izraisīt negatīvās ietekmes pārsviešanos uz īstermiņa finansējuma tirgu un radīt tiešas un būtiskas grūtības finanšu iestāžu, uzņēmumu un valdību, un līdz ar to ekonomikas finansēšanai. |
(5) |
Aktīvu pārvaldnieki, kurus atbalsta sponsori, var lemt par saprātīga atbalsta piešķiršanu, lai uzturētu savu NTF likviditāti un stabilitāti. Sponsoriem bieži nākas atbalstīt to sponsorētos NTF, kuru vērtība zūd, jo pastāv reputācijas risks un bailes, ka panika varētu izplatīties uz citiem sponsoru uzņēmumiem. Atkarībā no NTF lieluma un atpakaļpirkšanas spiediena apmēra sponsora atbalsts var sasniegt proporcijas, kas pārsniedz tiem faktiski pieejamās rezerves. Tādēļ NTF nebūtu jāsaņem ārējs atbalsts. |
(6) |
Lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti un stabilitāti, ir jānosaka noteikumi NTF darbībai, jo īpaši par NTF portfeļu struktūru. Minēto noteikumu mērķis ir padarīt NTF noturīgākus un ierobežot negatīvās ietekmes izplatīšanās kanālus. Ir vajadzīgi vienoti noteikumi Savienības mērogā, lai nodrošinātu, ka NTF spēj apmierināt ieguldītāju atpakaļpirkšanas pieprasījumus, jo īpaši saspringtās tirgus situācijās. Vienoti noteikumi par NTF portfeli ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu, ka NTF spēj tikt galā ar būtiskiem un pēkšņiem vērtspapīru atpakaļpirkšanas pieprasījumiem no lielas ieguldītāju grupas. |
(7) |
Turklāt vienoti noteikumi par NTF ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienmērīgu īstermiņa finansējuma tirgus darbību finanšu iestādēm, korporatīvo īstermiņa parāda vērtspapīru emitentiem un valdībām. Tie tāpat ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret NTF ieguldītājiem un novērstu to, ka personas, kas vēlu iesniedz atpakaļpirkšanas pieprasījumus, būtu neizdevīgākā situācijā, ja atpakaļpirkšana ir uz laiku apturēta vai ja NTF tiek likvidēts. |
(8) |
Ir jānodrošina prudenciālo prasību saskaņošana saistībā ar NTF, izstrādājot skaidrus noteikumus, kas uzliek NTF un NFF pārvaldniekiem tiešus pienākumus visā Savienībā. Šāda saskaņošana veicinātu NTF kā valdību un korporatīvās nozares īstermiņa finansējuma avota stabilitāti visā Savienībā. Tā arī nodrošinātu, ka NTF aizvien ir uzticams instruments naudas līdzekļu pārvaldības vajadzībām industrijai Savienībā. |
(9) |
2010. gada 19. maija Vadlīnijas par Eiropas naudas tirgus fondu vienotu definīciju, ko pieņēmusi Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, lai radītu NTF minimālus vienlīdzīgas konkurences apstākļus Savienībā, gadu pēc to stāšanās spēkā tika piemērotas tikai 12 dalībvalstīs, tādējādi parādot, ka joprojām pastāv atšķirīgi valstu noteikumi. Dažādās valstu pieejas nespēj risināt Savienības naudas tirgu ievainojamību un nespēj mazināt negatīvās ietekmes izplatīšanās riskus, tādējādi apdraudot iekšējā tirgus darbību un stabilitāti, kā bija novērojams finanšu krīzes laikā. Tādēļ kopējie noteikumi par NTF, kas noteikti šajā regulā, tiecas sniegt ieguldītājiem augstu aizsardzības līmeni un novērst un mazināt jebkuras potenciālas negatīvās ietekmes izplatīšanās risku, kāds rodas no iespējamas ieguldītāju aizplūšanas no NTF. |
(10) |
Nepastāvot regulai, ar ko nosaka noteikumus par NTF, valstu līmenī arī turpmāk varētu tikt pieņemti atšķirīgi pasākumi. Šādi pasākumi turpinātu radīt ievērojamus konkurences kropļojumus, ko izraisa nozīmīgas atšķirības būtiskos ieguldījumu aizsardzības standartos. Atšķirīgas prasības attiecībā uz portfeļa sastāvu, atbilstīgiem aktīviem, to termiņu, likviditāti un diversifikāciju, kā arī emitentu un naudas tirgus instrumentu kredītkvalitāti, veido atšķirīgus ieguldītāju aizsardzības līmeņus, jo ar NTF ieguldījumu iespējām saistīti dažāda līmeņa riski. Tādēļ ir būtiski pieņemt vienotu noteikumu kopumu, lai izvairītos no negatīvās ietekmes izplatīšanās īstermiņa finansējuma tirgū, kas pakļautu riskam Savienības finanšu tirgus stabilitāti. Lai mazinātu sistēmisko risku, nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fondiem (NNAV NTF) Savienībā būtu jādarbojas tikai kā valsts parāda NNAV NTF. |
(11) |
Jaunie NTF noteikumi ir balstīti uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK (4), kas veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) veic uzņēmējdarbību, tiek pārvaldīti un tirgoti Savienībā, un arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (5), kas veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru alternatīvie ieguldījumu fondi (AIF) veic uzņēmējdarbību, tiek pārvaldīti un tirgoti Savienībā. |
(12) |
Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi Savienībā var darboties kā PVKIU, ko pārvalda PVKIU pārvaldnieki vai PVKIU ieguldījumu uzņēmumi, kuru darbība atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, vai arī kā AIF, ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kuru darbība atļauta vai kuri reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Jaunie noteikumi par NTF papildina esošo tiesisko regulējumu, kas izveidots ar minētajām direktīvām, tostarp aktiem, kuri pieņemti to īstenošanai, un tāpēc tie būtu jāpiemēro papildus minētajām direktīvām. Turklāt esošajā tiesiskajā regulējumā noteiktie pārvaldes un tirgošanas noteikumi būtu jāpiemēro NTF atkarībā no tā, vai tie ir PVKIU vai AIF. Tāpat NTF pārrobežu darbībai būtu atbilstīgi jāpiemēro noteikumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kas paredzēti Direktīvās 2009/65/EK un 2011/61/ES. Vienlaikus skaidri būtu jānosaka, ka vairāki noteikumi saistībā ar PVKIU ieguldījumu politiku, kas noteikta Direktīvas 2009/65/EK VII nodaļā, nav piemērojami. |
(13) |
Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kuru īpašības atbilst ar NTF saistītajām īpašībām, būtu jāpiemēro saskaņoti noteikumi. Attiecībā uz PVKIU un AIF, kuru mērķis ir nodrošināt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabāt ieguldījuma vērtību un kuri šos mērķus cenšas sasniegt, ieguldot īstermiņa aktīvos, piemēram, naudas tirgus instrumentos vai noguldījumos, vai slēdzot pirkšanas ar atpārdošanu līgumus vai konkrētus atvasinātu finanšu instrumentu līgumus ar vienīgo nolūku ierobežot riskus, kas piemīt citiem fonda finanšu instrumentiem, atbilstībai jaunajiem noteikumiem par NTF vajadzētu būt obligātai. |
(14) |
NTF īpašās iezīmes veido aktīvu, kuros tie iegulda, un mērķu, kurus tie cenšas sasniegt, kombinācija. Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm un mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību viens otru neizslēdz. Naudas tirgus fondam var būt viens no šiem mērķiem vai abi mērķi vienlaikus. |
(15) |
Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm ir jāsaprot plašākā nozīmē. Gaidāmajiem ieņēmumiem nav jābūt precīzi saistītiem ar EONIA, Libor, Euribor vai jebkuru citu attiecīgu naudas tirgus likmi. Nebūtu jāuzskata, ka jauno vienoto noteikumu darbības joma neattiecas uz PVKIU vai AIF tādēļ, ka to mērķis ir censties nodrošināt darbības rezultātus, kuri ar nelielu starpību pārsniedz naudas tirgus likmi. |
(16) |
Mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību nav jāsaprot kā NTF apsolīta kapitāla garantija. Tas ir jāsaprot kā mērķis, ko PVKIU vai AIF cenšas sasniegt. Ieguldījumu vērtības samazināšanās nenozīmē, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir mainījis savu mērķi saglabāt ieguldījumu vērtību. |
(17) |
Ir svarīgi, lai PVKIU un AIF, kam piemīt NTF raksturīgās pazīmes, tiktu uzskatīti par NTF un lai to spēja izpildīt jaunos vienotos NTF noteikumus tiktu pastāvīgi pārbaudīta. Minētajā nolūkā kompetentajām iestādēm būtu jāizsniedz NTF darbības atļauja. Attiecībā uz PVKIU atļauju darboties kā NTF tam būtu jāizsniedz PVKIU atļauja piešķiršanas procesā saskaņā ar saskaņotajām procedūrām, kas ir saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK. Tā kā attiecībā uz AIF saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES nepiemēro saskaņotas darbības atļauju piešķiršanas un uzraudzības procedūras, ir jāizveido vienoti pamatnoteikumi par darbības atļauju piešķiršanu, kas būtu tādi paši kā spēkā esošie PVKIU saskaņotie noteikumi. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, ka pārvaldnieks AIF, kuram piešķirta NTF darbības atļauja, ir AIFP, kurš saņēmis darbības atļauju saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. |
(18) |
Lai nodrošinātu, ka visiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam piemīt NTF raksturīgās pazīmes, tiek piemēroti jaunie vienotie noteikumi par NTF, būtu jāaizliedz izmantot nosaukumu “NTF” vai jebkuru citu terminu, kas varētu ļaut secināt, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam ir NTF raksturīgās pazīmes, ja vien attiecīgajam uzņēmumam nav izsniegta NTF darbības atļauja saskaņā ar šo regulu. Lai novērstu šīs regulas noteikumu apiešanu, kompetentajām iestādēm būtu jāuzrauga to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu darbība tirgū, kas veic uzņēmējdarbību vai tiek tirgoti to jurisdikcijā, lai pārliecinātos, ka tie ļaunprātīgi neizmanto NTF nosaukumu vai neļauj secināt, ka tie ir NTF, nenodrošinot atbilstību jaunajam tiesiskajam regulējumam. |
(19) |
Tā kā PVKIU un AIF var būt veidoti dažādās juridiskās formās, kuras ne vienmēr piešķir tiem juridiskas personas statusu, šīs regulas noteikumi, kas paredz, ka NTF jārīkojas, ir jāsaprot kā atsauce uz NTF pārvaldnieku gadījumos, kad NTF ir veidots kā PVKIU vai AIF, kas nevar pats rīkoties, jo tam nav juridiskas personas statusa. |
(20) |
Noteikumos par NTF portfeli būtu skaidri jānosaka aktīvu kategorijas, kuras ir atbilstīgas NTF ieguldījumu veikšanai, un nosacījumi, ar kādiem tās ir atbilstīgas. Lai nodrošinātu NTF integritāti, būtu jāaizliedz NTF iesaistīties dažos finanšu darījumos, kas apdraudētu to ieguldījumu stratēģiju un mērķus. |
(21) |
Naudas tirgus instrumenti ir pārvedami instrumenti, kurus parasti tirgo naudas tirgū, un tie ietver valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes, vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikātus, komerciālus vērtspapīrus, bankas pārvedu vekseļus un vidēja termiņa vai īstermiņa parādzīmes. Naudas tirgus instrumentiem vajadzētu būt atbilstīgiem NTF ieguldījumu veikšanai vienīgi tad, ja tie atbilst termiņu ierobežojumiem un ja NTF uzskata, ka tiem ir augsta kredītkvalitāte. |
(22) |
Papildus gadījumam, kad NTF saskaņā ar fonda darbības noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem iegulda noguldījumos bankās, vajadzētu būt iespējai atļaut NTF turēt papildu likvīdus aktīvus, piemēram, naudas līdzekļus bankas kontā, kas ir pieejami jebkurā laikā. Šādu papildu likvīdu aktīvu turēšana varētu būt pamatota, inter alia, lai segtu kārtējos vai ārkārtas maksājumus, pārdošanas gadījumā – uz laiku, kas nepieciešams, lai no jauna ieguldītu atbilstīgos aktīvos. |
(23) |
Vērtspapīrošanas un ar aktīviem nodrošināti komerciāli vērtspapīri (ABKV) būtu jāuzskata par atbilstīgiem, ciktāl tie atbilst dažām prasībām. Tā kā finanšu krīzes laikā daži vērtspapīrošanas gadījumi bija īpaši nestabili, būtu jānosaka zināmi kvalitātes kritēriji vērtspapīrošanai un ABKV, lai par atbilstīgiem atzītu tikai tādu vērtspapīrošanu un ABKV, kuru darbība ir sekmīga. Kamēr Eiropas Parlamenta un Padomes regula par vienkāršu, pārredzamu un standartizētu (VPS) vērtspapīrošanu, kura ir ierosināta (ierosinātā regula par VPS vērtspapīrošanu), vēl nav pieņemta un piemērojama, piemērojot šo regulu, būtu jāļauj NTF ieguldīt vērtspapīrošanā un ABKV apmērā, kas nepārsniedz 15 % no to aktīviem. Komisijai būtu jāpieņem deleģētais akts, lai nodrošinātu, ka, piemērojot šo regulu, ir jāpiemēro kritēriji VPS vērtspapīrošanas noteikšanai. Kad sāk piemērot minēto deleģēto aktu, būtu jāļauj NTF ieguldīt vērtspapīrošanā un ABKV tādā apmērā, kas nepārsniedz 20 % no to aktīviem, savukārt līdz 15 % no aktīviem vajadzētu būt atļautam ieguldīt vērtspapīrošanā un ABKV, kas nav VPS. |
(24) |
NTF būtu jāļauj ieguldīt noguldījumos tādā mērā, ka tas jebkurā laikā var izņemt savu ieguldījumu. Reālā iespēja izņemt ieguldījumu tiktu mazināta, ja sodanaudas, kas saistītas ar pirmstermiņa izņemšanu, būtu tik lielas, ka pārsniegtu pirms ieguldījumu izņemšanas uzkrātos procentus. Šā iemesla dēļ NTF būtu pienācīgi jāraugās, lai neveiktu noguldījumus kredītiestādēs, kuru piemērotās sodanaudas ir virs vidējā līmeņa, vai neveiktu pārāk ilga termiņa noguldījumus, ja rezultātā ir jāmaksā pārāk liela sodanauda. |
(25) |
Lai ņemtu vērā banku nozares struktūru atšķirības Savienībā, jo īpaši mazākās dalībvalstīs vai dalībvalstīs, kurās banku nozare ir ļoti koncentrēta un kurās NTF būtu neekonomiski izmantot kredītiestādes pakalpojumus citā dalībvalstī, piemēram, ja tas ietvertu valūtas maiņu un visas ar to saistītās izmaksas un riskus, būtu jāpieļauj zināma elastība diversifikācijas prasībās attiecībā uz noguldījumiem vienā un tajā pašā kredītiestādē. |
(26) |
Atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kuri ir atbilstīgi NTF ieguldījumiem, būtu jākalpo tikai procentu likmes riska un valūtas riska ierobežošanai, un to pamatā esošajiem instrumentiem vajadzētu būt tikai procentu likmēm, ārvalstu valūtas likmēm, valūtām vai indeksiem, kas pārstāv minētās kategorijas. Atvasināto finanšu instrumentu izmantošana jebkādiem citiem mērķiem vai saistībā ar citiem pamatā esošiem aktīviem būtu jāaizliedz. Atvasinātie finanšu instrumenti būtu jāizmanto tikai kā papildinājums NTF stratēģijai, nevis kā galvenais rīks NTF mērķu sasniegšanai. Ja NTF veic ieguldījumus aktīvos, kas izteikti no NTF valūtas atšķirīgā valūtā, no NTF pārvaldītāja tiek sagaidīts, ka tiks pilnībā ierobežots valūtas maiņas kursa risks, tostarp – izmantojot atvasinātos finanšu instrumentus. NTF vajadzētu būt tiesīgiem ieguldīt atvasinātos finanšu instrumentos, ja minētos instrumentus tirgo regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai ja tos tirgo ārpus biržas, ar noteikumu, ka ir ievēroti daži nosacījumi. |
(27) |
NTF būtu jāvar izmantot pirkšanas ar atpārdošanu līgumus kā līdzekli, lai ieguldītu brīvos naudas līdzekļus uz ļoti īsu termiņu, ar noteikumu, ka pozīcija ir pilnībā nodrošināta. Lai aizsargātu ieguldītājus, ir jānodrošina, ka pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā sniegtais nodrošinājums ir augstas kvalitātes un neuzrāda lielu korelāciju ar darījumu partnera darbības rezultātiem, lai izvairītos no negatīvas ietekmes darījuma partnera saistību nepildīšanas gadījumā. Turklāt būtu jāatļauj NTF ieguldīt pārdošanas ar atpirkšanu līgumos apmērā, kas nepārsniedz 10 % no tā aktīviem. Citi efektīvi portfeļa pārvaldības paņēmieni, tostarp vērtspapīru aizdošana un aizņemšanās, NTF nebūtu jāizmanto, jo tie var apdraudēt NTF ieguldījumu mērķu sasniegšanu. |
(28) |
Lai ierobežotu risku, ko NTF uzņemas, ir būtiski samazināt darījumu partnera risku, piemērojot NTF portfelim skaidri noteiktas diversifikācijas prasības. Šajā nolūkā pirkšanas ar atpārdošanu līgumi būtu pilnībā jānodrošina un, lai ierobežotu operacionālo risku, viena pirkšanas ar atpārdošanu līguma darījumu partnerim nebūtu jāveido vairāk par 15 % no NTF aktīviem. Uz visiem ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (6). |
(29) |
Prudenciālu apsvērumu dēļ un lai izvairītos no tā, ka NTF īsteno nozīmīgu ietekmi uz emitenta pārvaldību, būtu jāizvairās no NTF ieguldījumu pārmērīgas koncentrācijas viena un tā pašā emitenta emitētos ieguldījumos. |
(30) |
NTF, kuri darbojas vienīgi kā darbinieku uzkrājumu shēmas, būtu jāspēj atkāpties no dažām prasībām, ko piemēro ieguldījumiem citos NTF, ciktāl uz šādu shēmu dalībniekiem, kas ir fiziskas personas, attiecas ierobežojoši atpakaļpirkšanas nosacījumi, kas nav saistīti ar tirgus tendencēm, bet gan ar konkrētiem un iepriekš paredzamiem dzīves notikumiem, tādiem kā pensionēšanās, un citiem īpašiem apstākļiem, tostarp, bet ne tikai galvenās dzīvesvietas iegādi, šķiršanos, slimību vai bezdarbu. Ir svarīgi, lai darbiniekiem būtu atļauts ieguldīt NTF, kas tiek uzskatīti par vienu no drošākajiem īstermiņa ieguldījumiem. Šāda atkāpe neapdraud šīs regulas mērķi nodrošināt finanšu stabilitāti, jo darbinieki, kas iegulda NTF ar savu darbinieku uzkrājumu shēmu starpniecību, nevar atpirkt savus ieguldījumus pēc pieprasījuma. Atpakaļpirkšana ir iespējama vienīgi gadījumā, ja notiek konkrēts iepriekš paredzams dzīves notikums. Tāpēc darbinieki nevarēs atpirkt savus ieguldījumus NTF pat saspringtās tirgus situācijās. |
(31) |
NTF vajadzētu būt pienākumam veikt ieguldījumus augstas kvalitātes atbilstīgos aktīvos. Tādēļ NTF būtu jāizveido prudenciāla iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūra to naudas tirgus instrumentu, vērtspapīrošanu un ABKV kredītkvalitātes noteikšanai, kuros tas plāno ieguldīt. Saskaņā ar Savienības tiesībām, ar kurām ierobežo pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, ir svarīgi, lai NTF izvairītos no mehāniskas un pārmērīgas paļaušanās uz reitingiem, ko izsniegušas kredītreitingu aģentūras. NTF būtu jāspēj izmantot reitingus kā papildinājumu pašu veiktajam atbilstīgo aktīvu kvalitātes novērtējumam. NTF pārvaldniekiem būtu jāveic jauns naudas tirgus instrumentu, vērtspapīrošanu un ABKV novērtējums ik reizi, kad notiek būtiskas izmaiņas, jo īpaši, ja NTF pārvaldnieks uzzina, ka kāda naudas tirgus instrumenta, vērtspapīrošanas vai ABKV reitings pazemināts zem diviem augstākajiem īstermiņa kredītreitingiem, ko sniegusi jebkura kredītreitinga aģentūra, kas regulēta un sertificēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 (7). Šajā nolūkā NTF pārvaldniekiem būtu jāspēj izveidot iekšējo procedūru, lai atlasītu konkrētajam NTF ieguldījumu portfelim piemērotas kredītreitingu aģentūras un noteiktu, cik bieži NTF būtu jāuzrauga šo aģentūru sniegtie reitingi. Kredītreitingu aģentūru atlasei vajadzētu būt konsekventai laika gaitā. |
(32) |
Ņemot vērā tādu starptautisko organizāciju kā IOSCO un FSP paveikto darbu, kā arī Savienības tiesības, tostarp Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/14/ES (8), nav lietderīgi – nolūkā novērst ieguldītāja pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem – aizliegt kādu produktu, tostarp NTF pasūtīt vai finansēt ārēju kredītreitingu. |
(33) |
Lai nodrošinātu, ka NTF pārvaldnieki neizmanto atšķirīgus novērtējuma kritērijus naudas tirgus instrumenta, vērtspapīrošanas vai ABKV kredītkvalitātes novērtēšanai un tādējādi piešķir atšķirīgu riska raksturojumu vienam un tam pašam instrumentam, ir svarīgi, lai NTF pārvaldnieki izmantotu vienādus kritērijus. Šajā nolūkā būtu jāsaskaņo naudas tirgus instrumentu, vērtspapīrošanu un ABKV novērtēšanas kritēriju minimums. Iekšējās kredītkvalitātes novērtēšanas kritēriju piemēri ir instrumenta emitenta kvantitatīvi mērījumi, piemēram, finanšu rādītāji, bilances dinamika un pelnītspējas vadlīnijas, no kuriem katrs tiek novērtēts un salīdzināts ar līdzīgiem nozares un grupas uzņēmumiem, un instrumenta emitenta kvalitatīvi mērījumi, piemēram, pārvaldes efektivitāte un korporatīvā stratēģija, no kuriem katru analizē ar mērķi noteikt, vai emitenta vispārējā stratēģija neapdraud tā kredītkvalitāti nākotnē. Labvēlīgam iekšējās kredītkvalitātes novērtēšanas rezultātam būtu jāatspoguļo tas, ka instrumentu emitenta kredītspēja un instrumentu kredītkvalitāte ir pietiekama. |
(34) |
Lai izstrādātu pārredzamu un saskaņotu iekšējās kredītkvalitātes novērtējuma procedūru, NTF pārvaldniekam būtu jādokumentē procedūra un kredītkvalitātes novērtējumi. Šai prasībai būtu jānodrošina, ka procedūrā tiek ievērots skaidrs noteikumu kopums, ko iespējams uzraudzīt, un ka izmantotās metodes saskaņā ar šo regulu pēc pieprasījuma tiek paziņotas ieguldītājiem un kompetentajām iestādēm. |
(35) |
Lai samazinātu NTF portfeļa risku, ir svarīgi noteikt termiņu ierobežojumus, nosakot maksimālo pieļaujamo vidējo svērto termiņu (Weighted Average Maturity – WAM) un vidējo svērto darbības laiku (Weighted Average Life – WAL). |
(36) |
WAM izmanto, lai noteiktu NTF jutīgumu pret mainīgajām naudas tirgus procentu likmēm. Nosakot WAM, pārvaldniekiem būtu jāņem vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu, pārdošanas ar atpirkšanu līgumu un pirkšanas ar atpārdošanu līgumu ietekme un jāatspoguļo to ietekme NTF procentu likmes riskā. Ja NTF iesaistās mijmaiņas darījumā, lai izveidotu riska pozīciju fiksētas likmes instrumentā, nevis mainīgas likmes instrumentā, nosakot WAM, tas būtu jāņem vērā. |
(37) |
WAL izmanto NTF portfeļa kredītriska noteikšanai, ņemot vērā to, ka, jo ilgāk tiek atlikta pamatsummas atmaksa, jo augstāks ir kredītrisks. WAL izmanto arī NTF portfeļa likviditātes riska ierobežošanai. Pretēji WAM aprēķināšanai, aprēķinot WAL mainīgas likmes vērtspapīriem un strukturētiem finanšu instrumentiem, nevar izmantot dienu, kurā pārskatītas procentu likmes, un tā vietā izmanto tikai finanšu instrumenta noteikto galīgo termiņu. Termiņš, ko izmanto, aprēķinot WAL, ir atlikušais termiņš līdz oficiālajai atpakaļpirkšanai, jo tas ir vienīgais datums, par kuru pārvaldītājsabiedrība var pamatoti sagaidīt, ka tajā instruments tiks dzēsts. Ņemot vērā atsevišķu vērtspapīrošanu un ABKV pamatā esošo aktīvu raksturīgās īpašības, amortizējamu instrumentu gadījumā vajadzētu būt iespējamam balstīt WAL uz amortizējamu instrumentu termiņu aprēķinu, pamatojoties vai nu uz šādu instrumentu līgumisko amortizācijas profilu, vai uz tādu pamatā esošo aktīvu amortizācijas profilu, kuri veido naudas plūsmas šādu instrumentu atpakaļpirkšanai. |
(38) |
Lai stiprinātu NTF spēju apmierināt atpakaļpirkšanas pieprasījumus un novērstu situāciju, ka NTF aktīvi jālikvidē ar ļoti diskontētām cenām, NTF rīcībā pastāvīgi vajadzētu būt minimālam daudzumam likvīdu aktīvu, kuru termiņš ir diena vai nedēļa. Aktīvos, kuru termiņš ir diena, būtu jāietver tādi aktīvi kā naudas līdzekļi, vērtspapīri, kuru termiņš ir viena darbdiena, un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi. Aktīvos, kuru termiņš ir nedēļa, būtu jāietver tādi aktīvi kā naudas līdzekļi, vērtspapīri, kuru termiņš ir viena nedēļa, un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi. Valsts parāda NNAV NTF un zema svārstīguma neto aktīvu vērtības NTF (ZSNAV NTF) gadījumā iknedēļas likviditātes prasībās ierobežotā procentuālā apmērā būtu jāiekļauj arī valdības vērtspapīri, kuru atlikušais termiņš ir 190 dienas un kurus var realizēt vienā darbdienā. Mainīgas neto aktīvu vērtības NTF (MNAV NTF) gadījumā iknedēļas likviditātes prasībās ierobežotā procentuālā apmērā būtu jāiekļauj arī naudas tirgus instrumenti vai atbilstīgo NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības ar noteikumu, ka tās var realizēt piecās darbdienās. Lai aprēķinātu tādu aktīvu īpatsvaru, kuru termiņš ir diena vai nedēļa, būtu jāizmanto aktīva oficiālais termiņš. Var ņemt vērā to, ka NTF pārvaldnieks var izbeigt līgumu īsā termiņā. Piemēram, ja pirkšanas ar atpārdošanu līgumu var izbeigt, par to vienu darbdienu iepriekš brīdinot, tas būtu jāuzskata par aktīvu, kura termiņš ir diena. Ja pārvaldniekam ir iespēja atsaukt naudu no noguldījuma konta, par to vienu darbdienu iepriekš brīdinot, tas būtu jāuzskata par aktīvu, kura termiņš ir diena. Ja finanšu instruments ietver pārdošanas iespējas līgumu un minēto pārdošanu var brīvi veikt ik dienu vai piecu darbdienu laikā, un pārdošanas norunas cena ir tuva sagaidāmajai instrumenta vērtībai, minētais instruments būtu jāuzskata attiecīgi par aktīvu, kura termiņš ir diena vai nedēļa. |
(39) |
Tā kā NTF var ieguldīt aktīvos ar dažādiem termiņu intervāliem, ir svarīgi, lai ieguldītāji spētu izšķirt dažādu kategoriju NTF. Tādēļ NTF būtu jāklasificē vai nu kā īstermiņa NTF, vai kā standarta NTF. Īstermiņa NTF mērķis ir piedāvāt ienesīgumu pēc naudas tirgus likmēm, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo drošības līmeni ieguldītājiem. Ar īsu WAM un WAL īstermiņa NTF ilguma risks un kredītrisks tiek noturēts zemā līmenī. |
(40) |
Standarta NTF mērķis ir piedāvāt ienesīgumu, kas ir nedaudz lielāki par naudas tirgus ienesīgumu, un tādēļ tie iegulda aktīvos, kuriem ir ilgāks termiņš. Lai panāktu šādus lielākus darbības rezultātus, standarta NTF būtu jāļauj portfeļa riskam piemērot plašākus ierobežojumus, piemēram, WAM un WAL. |
(41) |
Saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 84. pantu to NTF, kas ir PVKIU, pārvaldnieki ārkārtas gadījumos, ja apstākļi to prasa, var uz laiku apturēt vērtspapīru atpakaļpirkšanu. Saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 16. pantu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 231/2013 (9) 47. pantu to NTF, kas ir AIF, pārvaldnieki var piemērot īpašu kārtību, kā rīkoties fondu aktīvu negaidītas nelikviditātes gadījumā. |
(42) |
Lai nodrošinātu pienācīgu likviditātes pārvaldību, NTF būtu jāievieš skaidra politika un procedūras ieguldītāju iepazīšanai. Politikai, kas NTF pārvaldniekam ir jāievieš, būtu jāpalīdz saprast NTF ieguldītāju bāzi tiktāl, lai varētu paredzēt lielus atpakaļpirkšanas pieprasījumus. Lai NTF nebūtu jāsaskaras ar pēkšņiem lieliem atpakaļpirkšanas pieprasījumiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš lieliem ieguldītājiem, kas pārstāv būtisku NTF aktīvu daļu, piemēram, vienam ieguldītājam, kura pārstāvētā aktīvu daļa pārsniedz tādu aktīvu proporcionālo daļu, kuru termiņš ir viena diena. Kad vien iespējams, NTF pārvaldniekam būtu jāpārbauda tā ieguldītāju identitāte, pat ja tos pārstāv nominālie konti, portāli vai citi netieši pircēji. |
(43) |
Īstenojot prudenciālu riska pārvaldību, NTF vismaz divreiz gadā būtu jāveic stresa testēšana. Tiek sagaidīta NTF pārvaldnieka rīcība NTF finanšu pozīciju stiprināšanai, ja stresa testu rezultāti norāda uz ievainojamību. |
(44) |
Lai atspoguļotu aktīvu faktisko vērtību, priekšroka būtu dodama tādai vērtējuma metodei kā novērtējumam pēc tirgus vērtības. NTF pārvaldniekam nebūtu jāatļauj izmantot novērtējumu pēc modeļa, ja novērtējums pēc tirgus vērtības ļauj iegūt ticamu aktīva vērtību, jo novērtējumam pēc modeļa piemīt tendence sniegt neprecīzāku vērtējumu. Tādi aktīvi kā valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, vidēja termiņa vai īstermiņa parādzīmes, parasti ir tie, kuriem ir paredzams uzticams novērtējums pēc tirgus vērtības. Novērtējot komerciālus vērtspapīrus vai noguldījumu sertifikātus, NTF pārvaldniekam būtu jāpārbauda, vai otrreizējais tirgus nodrošina precīzu cenas piedāvājumu. Emitenta piedāvātā atpirkšanas cena arī tiek uzskatīta par labu aplēsi komerciāla vērtspapīra vērtībai. Dažus aktīvus, piemēram, dažus nelikvīdus ārpusbiržas atvasinātos finanšu instrumentus, var būt grūti novērtēt pēc tirgus vērtības. Tādā gadījumā un ja novērtējums pēc tirgus vērtības nesniedz ticamu aktīvu vērtību, NTF pārvaldniekam būtu jānosaka aktīva patiesā vērtība, izmantojot novērtēšanu pēc modeļa, piemēram, NTF pārvaldniekam būtu jāizmanto tirgus dati, piemēram, salīdzināmu emisiju un salīdzināmu emitentu ienākumi vai aktīva naudas plūsmu diskontēšana. Novērtējumā pēc modeļa aktīva patiesās vērtības noteikšanai izmanto finanšu modeļus. Šādus modeļus var izstrādāt, piemēram, pats NTF vai arī NTF var izmantot ārēju trešo personu, piemēram, datu sniedzēju esošos modeļus. |
(45) |
Valsts parāda NNAV NTF mērķis ir saglabāt ieguldīto kapitālu, vienlaikus nodrošinot augstu likviditātes līmeni. Vairākumam valsts parāda NNAV NTF neto aktīvu vērtība (NAV) uz akciju vai ieguldījumu apliecību ir noteikta, piemēram, EUR 1, USD 1 vai GBP 1, kad tie sadala ieņēmumus ieguldītājiem. Pārējie valsts parāda NNAV NTF uzkrāj ieņēmumus fonda NAV, vienlaikus uzturot aktīva īsto vērtību nemainīgu. |
(46) |
Lai ņemtu vērā valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF īpatnības, arī tiem būtu jāļauj izmantot starptautiski atzītu amortizētās iegādes vērtības metodi, kā izklāstīts starptautiskajos grāmatvedības standartos, ko Savienība pieņēmusi attiecībā uz dažiem aktīviem. Tomēr, lai nodrošinātu, ka starpība starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību tiek pastāvīgi uzraudzīta, valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF būtu arī jāaprēķina to aktīvu vērtība, balstoties uz tirgus cenu vai novērtējumu pēc modeļa. |
(47) |
Tā kā NTF ir jāpublicē NAV, kas atspoguļo visas izmaiņas tā aktīvu vērtībā, publicētā NAV ir jānoapaļo vismaz līdz tuvākajam bāzes punktam vai tā ekvivalentam. Tādējādi, ja NAV tiek publicēta konkrētā naudas vienībā, piemēram, EUR 1, papildu vērtības izmaiņas būtu jāveic ik pēc EUR 0,0001. Ja NAV ir EUR 100, papildu vērtības izmaiņas būtu jāveic ik pēc EUR 0,01. Turklāt, ja NTF ir valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF, NTF būtu jāspēj publicēt nemainīgo NAV un starpību starp nemainīgo NAV un NAV. Šādā gadījumā nemainīgo NAV aprēķina, noapaļojot NAV līdz tuvākajam centam neto aktīva vērtībai EUR 1 (izmaiņas ik pēc EUR 0,01). |
(48) |
Lai varētu mazināt iespējamos ieguldītāju atpakaļpirkšanas pieprasījumus ārkārtīgi saspringtā tirgus situācijā, visiem valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF būtu jāievieš noteikumi par likviditātes maksām un atpakaļpirkšanas ierobežojumiem, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību un novērstu situāciju, kad priekšrocības gūst ieguldītāji, kuri pirmie iesniedz atpakaļpirkšanas pieprasījumu. Likviditātes maksām būtu pienācīgi jāatspoguļo izmaksas, ko NTF rada likviditātes panākšana, un tām nevajadzētu būt soda maksājumam, kas kompensē zaudējumus, ko citi ieguldītāji cietuši atpakaļpirkšanas rezultātā. |
(49) |
Ārējs atbalsts, kas sniegts NTF nolūkā uzturēt likviditāti vai stabilitāti vai kas faktiski ir ar tādu ietekmi, palielina risku, ka negatīva ietekme var izplatīties no NTF nozares uz pārējo finanšu nozari. Trešām personām, tostarp kredītiestādēm, citām finanšu iestādēm vai juridiskām personām, kas ietilpst vienā un tajā pašā grupā kā NTF, kuras sniedz šādu atbalstu, varētu būt interese to darīt tādēļ, ka tām ir vai nu ekonomiska interese pārvaldītājsabiedrībā, kas pārvalda NTF, vai tādēļ, ka tās vēlas izvairīties no reputācijas apdraudējuma gadījumā, ja to vārds tiktu saistīts ar NTF saistību neizpildi. Tā kā šīs trešās personas ne vienmēr skaidri uzņemas saistības sniegt vai garantēt atbalstu, pastāv nenoteiktība par to, vai šāds atbalsts tiks piešķirts, kad NTF tas būs vajadzīgs. Minētajos apstākļos sponsora atbalsta diskrecionārais raksturs veicina nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū par to, kas segs NTF zaudējumus, ja tādi tiešām radīsies. Minētā nenoteiktība var padarīt NTF vēl ievainojamākus saistībā ar ieguldījumu aizplūšanu finanšu nestabilitātes periodos, kad lielāki finanšu riski ir izteiktāki un kad rodas bažas par sponsoru finansiālo dzīvotspēju un spēju sniegt atbalstu saistītajiem NTF. Minēto iemeslu dēļ ārējs atbalsts NTF būtu jāaizliedz. |
(50) |
Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standarta NTF un vai NTF ir valsts parāda NNAV NTF, ZSNAV NTF vai MNAV NTF. Lai izvairītos no ieguldītāju nepamatotām cerībām, visos reklāmas dokumentos būtu skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments. NTF arī būtu ik nedēļu jādara ieguldītājiem pieejama vēl cita informācija, tostarp portfeļa termiņu sadalījums, kredīta profils un detalizēta informācija par NTF 10 lielākajiem ieguldītājiem. |
(51) |
Papildus ziņošanai, kas jau jāveic saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK vai Direktīvu 2011/61/ES, un lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj noteikt, uzraudzīt un reaģēt uz riskiem NTF tirgū, NTF būtu jāziņo to kompetentajām iestādēm detalizēts saraksts ar informāciju par NTF, tostarp par NTF veidu un raksturīgajām pazīmēm, portfeļa rādītājiem un informāciju par aktīviem, kas tiek turēti portfelī. Kompetentajām iestādēm visā Savienībā būtu konsekventi jāvāc minētie dati, lai iegūtu būtiskas zināšanas par galvenajām attīstības tendencēm NTF tirgū. Lai veicinātu kopīgu analīzi par potenciālu NTF ietekmi uz tirgu Savienībā, šādi dati būtu jāiesniedz Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (10), kurai būtu jāveido centrāla NTF datubāze. |
(52) |
NTF kompetentajai iestādei būtu jāpārbauda, vai NTF spēj pastāvīgi atbilst šīs regulas prasībām. Tādēļ būtu jāpiešķir kompetentajām iestādēm visas nepieciešamās uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, tostarp spēja piemērot noteiktas sankcijas un pasākumus, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savas funkcijas saistībā ar šo regulu. Minētajām pilnvarām nebūtu jāskar pilnvaras, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvām 2009/65/EK un 2011/61/ES. PVKIU vai AIF kompetentajām iestādēm arī būtu jāpārliecinās par visu to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu atbilstību, kam piemīt NTF īpašības un kas eksistē brīdī, kad šī regula stājas spēkā. |
(53) |
Lai turpmāk precizētu šīs regulas papildu tehniskos elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz to, lai ieviestu savstarpējas atsauces uz VPS vērtspapīrošanas un ABKV kritērijiem, lai noteiktu aktīviem piemērojamās kvantitatīvās un kvalitatīvās likviditātes un kredītkvalitātes prasības un lai noteiktu kredītkvalitātes novērtēšanas kritērijus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (11). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(54) |
Komisija būtu arī jāpilnvaro pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta informācija par NTF kompetentajām iestādēm, un iesniegt tos Komisijai. |
(55) |
EVTI būtu jāspēj attiecībā uz šo regulu īstenot visas pilnvaras, kas tai uzticētas ar Direktīvām 2009/65/EK un 2011/61/ES. Tai arī tiek uzticēts izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus. |
(56) |
Komisijai līdz 2022. gada 21. jūlijam būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana. Minētajā pārskatīšanā būtu jāapsver šīs regulas piemērošanā gūtā pieredze un jāanalizē ietekme uz dažādiem ekonomikas aspektiem, kas saistīti ar NTF. Tajā būtu jāapsver arī ietekme uz ieguldītājiem, NTF un NTF pārvaldniekiem Savienībā. Tajā arī būtu jāizvērtē, kāda loma NTF ir dalībvalstu emitēta vai garantēta parāda pirkšanā, vienlaikus ņemot vērā šāda parāda īpašās iezīmes, ņemot vērā to, ka tam ir ļoti būtiska nozīme dalībvalstu finansēšanā. Turklāt pārskatīšanā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (12) 509. panta 3. punktā minētais ziņojums, šīs regulas ietekme uz īstermiņa finansējuma tirgiem un regulējuma attīstību starptautiskā līmenī. Visbeidzot, Komisijai līdz 2022. gada 21. jūlijam būtu jāiesniedz ziņojums par to, vai ir iespējams ieviest ES valsts parāda kvotu 80 % apmērā, jo ES īstermiņa valsts parāda instrumentu emitēšanu reglamentē Savienības tiesības un līdz ar to no prudenciālās uzraudzības viedokļa ir pamatoti piemērot preferenciālu attieksmi pretēji tam, kā tas ir ārpussavienības valsts parāda gadījumā. Tā kā pašlaik ir vērojama ES īstermiņa valsts parāda instrumentu nepietiekamība un pastāv nenoteiktība attiecībā uz jaunizveidoto ZSNAV NTF tendencēm, Komisijai līdz 2022. gada 21. jūlijam būtu jāpārskata tas, vai ES valsts parāda kvotas ieviešana 80 % apmērā ir dzīvotspējīga, tostarp jāizvērtē, vai ZSNAV NTF modelis ir kļuvis par piemērotu alternatīvu ārpussavienības valsts parāda NNAV NTF. |
(57) |
Šajā regulā paredzētajiem jaunajiem vienotajiem noteikumiem par NTF būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 45/2001 (14). |
(58) |
Tā kā šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt vienotas prudenciālās, pārvaldības un pārredzamības prasības, ko piemēro NTF visā Savienībā, tai pašā laikā apzinoties vajadzību līdzsvarot NTF drošumu un uzticamību ar naudas tirgu efektīvu darbību un dažādo iesaistīto personu izmaksām, nevar efektīvi sasniegt dalībvalstīs un tā kā to mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
(59) |
Šajā regulā paredzētie jaunie vienotie noteikumi par NTF ievēro pamattiesības un principus, kas ir skaidri atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši patērētāju aizsardzība, darījumdarbības brīvība un personas datu aizsardzība. Jaunie vienotie noteikumi par NTF būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula paredz noteikumus par naudas tirgus fondiem (NTF), kas veic uzņēmējdarbību, tiek pārvaldīti vai tirgoti Savienībā, attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri ir atbilstīgi NTF ieguldījumiem, NTF portfeli, NTF aktīvu novērtēšanu un ziņošanas prasībām saistībā ar NTF.
Šo regulu piemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem:
a) |
kuriem atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK ir nepieciešama vai kuri ir saņēmuši darbības atļauju kā PVKIU vai kuri ir AIF atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES; |
b) |
kuri iegulda īstermiņa aktīvos; un |
c) |
kuriem ir noteikts viens vai kumulatīvi mērķi, kas piedāvā ienesīgumu atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījuma vērtību. |
2. Dalībvalstis nenosaka nekādas papildu prasības jomā, uz kuru attiecas šī regula.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“īstermiņa aktīvi” ir finanšu aktīvi ar atlikušo termiņu, kas nepārsniedz divus gadus; |
2) |
“naudas tirgus instrumenti” ir naudas tirgus instrumenti, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta o) apakšpunktā, un instrumenti, kā tie minēti Komisijas Direktīvas 2007/16/EK (15) 3. pantā; |
3) |
“pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā, un instrumenti, kā tie minēti Direktīvas 2007/16/EK 2. panta 1. punktā; |
4) |
“pārdošanas ar atpirkšanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse darījuma partnerim nodod vērtspapīrus vai jebkādas tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām, ievērojot apņemšanos tos atpirkt par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai kas ir jānosaka; |
5) |
“pirkšanas ar atpārdošanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse no darījuma partnera saņem vērtspapīrus vai tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām vai nodrošinājumu, ņemot vērā saistības tos atpārdot par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai kas ir jānosaka; |
6) |
“vērtspapīru aizdevums” jeb “vērtspapīru aizņēmums” ir jebkurš darījums, ar kuru iestāde vai tās darījumu partneris nodod vērtspapīrus, ar noteikumu, ka aizņēmējs apņemas atdot līdzvērtīgus vērtspapīrus kādā nākotnes datumā vai kad to pieprasīs vērtspapīru aizdevējs; šāds darījums tiek saukts par “vērtspapīru aizdevumu” iestādei, kas nodod vērtspapīrus, un par “vērtspapīru aizņēmumu” – iestādei, kurai vērtspapīri tiek nodoti; |
7) |
“vērtspapīrošana” ir vērtspapīrošana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā; |
8) |
“novērtējums pēc tirgus vērtības” ir pozīciju novērtējums, kas balstās uz brīvi pieejamām, no neitrāliem avotiem iegūtām noslēguma cenām, tostarp biržas cenām, vispāratzītu vērtēšanas sistēmu cenām vai vairāku neatkarīgu tirgū atzītu mākleru noteiktajām cenām; |
9) |
“novērtējums pēc modeļa” ir jebkurš novērtējums, kas salīdzināms ar etalonu, ekstrapolējams vai citādi aprēķināms no vienas vai vairākām tirgus vērtībām; |
10) |
“amortizētās iegādes vērtības metode” ir novērtēšanas metode, saskaņā ar kuru aktīva iegādes izmaksas vērtība tiek koriģēta, ņemot vērā prēmiju amortizēšanu vai diskontu līdz termiņa beigām; |
11) |
“valsts parāda nemainīgas neto aktīvu vērtības NTF” jeb “valsts parāda NNAV NTF” ir NTF:
|
12) |
“zema svārstīguma neto aktīvu vērtības NTF” jeb “ZSNAV NTF” ir NTF, kas atbilst 29., 30. un 32. pantā un 33. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām īpašajām prasībām; |
13) |
“mainīgas neto aktīvu vērtības NTF” jeb “MNAV NTF” ir NTF, kas atbilst 29. un 30. pantā un 33. panta 1. punktā noteiktajām īpašajām prasībām; |
14) |
“īstermiņa NTF” ir NTF, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kuri minēti 10. panta 1. punktā, un kam piemēro 24. pantā izklāstītos noteikumus par portfeli; |
15) |
“standarta NTF” ir NTF, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kuri minēti 10. panta 1. un 2. punktā, un kam piemēro 25. pantā izklāstītos noteikumus par portfeli; |
16) |
“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
17) |
“NTF kompetentā iestāde” ir:
|
18) |
“oficiālais termiņš” ir datums, kad pilnā apmērā jāatmaksā vērtspapīra pamatsumma un uz kuru neattiecas nekāda iespēja to brīvi izvēlēties; |
19) |
“vidējais svērtais termiņš” jeb “WAM” ir visu NTF portfelī esošo aktīvu vidējā līdz oficiālajam termiņam atlikušā laika rādītājs vai, ja atlikušais laiks ir īsāks – līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai atbilstīgi naudas tirgus procentu likmei, un kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; |
20) |
“vidējais svērtais darbības laiks” jeb “WAL” ir visu NTF portfelī esošo aktīvu vidējā līdz oficiālajam termiņam atlikušā laika rādītājs, kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; |
21) |
“atlikušais termiņš” ir laiks, kas atlicis līdz vērtspapīra oficiālajam termiņam; |
22) |
“īsā pārdošana” ir NTF veikta tādu instrumentu pārdošana, kuri pārdošanas līguma noslēgšanas brīdī NTF nepieder, tostarp pārdošana, ja pārdošanas līguma noslēgšanas brīdī NTF ir aizņēmies vai vienojies aizņemties instrumentu, lai to nodotu norēķināšanās brīdī, izņemot:
|
23) |
“NTF pārvaldnieks” – attiecībā uz NTF ir PVKIU, PVKIU pārvaldnieks vai attiecībā uz pašpārvaldītu PVKIU – PVKIU ieguldījumu sabiedrība, un attiecībā uz NTF, kas ir AIF – AIFP vai iekšēji pārvaldīts AIF. |
3. pants
NTF veidi
1. NTF veido vienā no šādiem veidiem:
a) |
MNAV NTF; |
b) |
valsts parāda NNAV NTF; |
c) |
ZSNAV NTF. |
2. NTV darbības atļaujā skaidri norāda NTF veidu, izraugoties no 1. punktā minētajiem.
4. pants
NTF darbības atļaujas piešķiršana
1. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmums Savienībā veic uzņēmējdarbību, tiek tirgots un pārvaldīts kā NTF tikai tad, ja tas ir saņēmis darbības atļauju atbilstīgi šai regulai.
Šāda darbības atļauja ir derīga visās dalībvalstīs.
2. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kam vajag PVKIU darbības atļauju atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK un NTF darbības atļauju atbilstīgi šai regulai, pirmoreiz piešķir atļauju darboties kā NTF, piemērojot PVKIU atļaujas piešķiršanas procedūru atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK.
Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmums jau ir saņēmis PVKIU darbības atļauju atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK, tas var iesniegt pieteikumu NTF darbības atļaujas saņemšanai saskaņā ar šā panta 4. un 5. punktā noteikto procedūru.
3. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kas ir AIF un kam vajag NTF darbības atļauju atbilstīgi šai regulai, piešķir NTF darbības atļauju, ievērojot 5. pantā noteikto atļauju piešķiršanas procedūru.
4. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam NTF darbības atļauju nepiešķir, ja NTF kompetentā iestāde nav saņēmusi pierādījumu, ka NTF spēs izpildīt visas šīs regulas prasības.
5. Lai saņemtu NTF darbības atļauju, kolektīvo ieguldījumu uzņēmums iesniedz savai kompetentajai iestādei visus šos dokumentus:
a) |
NTF darbības noteikumus vai dibināšanas dokumentus, tostarp norādi par to, kāda NTF veids tas ir no 3. panta 1. punktā norādītajiem; |
b) |
NTF pārvaldnieka identifikāciju; |
c) |
depozitārija identifikāciju; |
d) |
aprakstu vai jebkādu informāciju par NTF, kas pieejama ieguldītājiem; |
e) |
aprakstu vai jebkādu informāciju par noteikumiem un procedūrām, kas nepieciešamas, lai tiktu izpildītas II līdz VII nodaļas prasības; |
f) |
jebkuru citu informāciju vai dokumentu, ko pieprasa NTF kompetentā iestāde, lai pārliecinātos par atbilstību šīs regulas prasībām. |
6. Kompetentās iestādes reizi ceturksnī informē EVTI par darbības atļaujām, kas piešķirtas vai anulētas, ievērojot šo regulu.
7. EVTI uztur centrālu publisku reģistru, kurā identificēts katrs NTF, kam piešķirta darbības atļauja atbilstīgi šai regulai, tā veids saskaņā ar 3. panta 1. punktu, vai tas ir īstermiņa vai standarta NTF, NTF pārvaldnieks un NTF kompetentā iestāde. Reģistru dara pieejamu elektroniskā formātā.
5. pants
Procedūra darbības atļaujas piešķiršanai NTF, kas ir AIF
1. AIF piešķir NTF darbības atļauju tikai tad, ja NTF kompetentā iestāde apstiprina pieteikumu, ko iesniedzis AIFP, kuram atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES jau ir piešķirta atļauja pārvaldīt NTF, kas ir AIF, un apstiprina arī fonda darbības noteikumus un izvēlēto depozitāriju.
2. Iesniedzot pieteikumu par tāda NTF, kas ir AIF, pārvaldīšanu, AIFP, kurš saņēmis atļauju, iesniedz NTF kompetentajai iestādei:
a) |
rakstisku līgumu ar depozitāriju; |
b) |
informāciju par portfeļa un riska pārvaldības un administratīvo darbību deleģēšanas kārtību saistībā ar AIF; |
c) |
informāciju par to NTF, kas ir AIF un ko AIFP pārvalda vai plāno pārvaldīt, ieguldījumu stratēģijām, riska profilu un citām raksturīgām pazīmēm. |
Saistībā ar šā punkta pirmajā daļā minētajiem dokumentiem NTF kompetentā iestāde var prasīt AIFP kompetentajai iestādei skaidrojumu un informāciju vai apliecinājumu, ka uz NTF attiecas AIFP pārvaldīšanas atļauja. AIFP kompetentā iestāde sniedz atbildi 10 darbdienu laikā pēc šāda pieprasījuma.
3. Par jebkuriem turpmākiem grozījumiem dokumentos, kas minēti 2. punktā, AIFP nekavējoties informē NTF kompetento iestādi.
4. NTF kompetentā iestāde noraida AIFP pieteikumu tikai tādā gadījumā, ja piemērojams kāds no šiem:
a) |
AIFP neatbilst šai regulai; |
b) |
AIFP neatbilst Direktīvai 2011/61/ES; |
c) |
AIFP kompetentā iestāde nav piešķīrusi tam atļauju pārvaldīt NTF; |
d) |
AIFP nav iesniedzis 2. punktā minētos dokumentus. |
Pirms pieteikuma noraidīšanas NTF kompetentā iestāde konsultējas ar AIFP kompetento iestādi.
5. Lai piešķirtu AIF atļauju darboties kā NTF, netiek prasīts, lai AIF pārvaldnieks būtu AIFP, kam piešķirta darbības atļauja AIF piederības dalībvalstī, vai lai AIFP veic vai deleģē darbības AIF piederības dalībvalstī.
6. AIFP divu mēnešu laikā pēc visu pieteikuma dokumentu iesniegšanas tiek informēts par to, vai AIF ir vai nav piešķirta atļauja darboties kā NTF.
7. NTF kompetentā iestāde nepiešķir AIF atļauju darboties kā NTF, ja AIF ir juridiski liegts tirgot tā akcijas vai ieguldījumu apliecības tā piederības dalībvalstī.
6. pants
Nosaukuma “NTF” izmantošana
1. PVKIU vai AIF izmanto nosaukumu “naudas tirgus fonds” jeb “NTF” attiecībā uz sevi vai tā emitētām akcijām vai ieguldījumu apliecībām tikai tad, ja PVKIU vai AIF ir piešķirta darbības atļauja saskaņā ar šo regulu.
PVKIU vai AIF neizmanto maldinošu vai neprecīzu nosaukumu, kas liecinātu, ka tas ir NTF, ja vien tam nav piešķirta NTF darbības atļauja saskaņā ar šo regulu.
PVKIU vai AIF nepiemīt raksturīgas pazīmes, kas ir pēc būtības līdzīgas 1. panta 1. punktā minētajām, ja vien tam nav piešķirta NTF darbības atļauja saskaņā ar šo regulu.
2. Nosaukuma “naudas tirgus fonds”, “NTF” vai cita tāda nosaukuma, kas rada iespaidu, ka PVKIU vai AIF ir NTF, izmantošana ir tā izmantošana jebkādos ārējos dokumentos, prospektos, ziņojumos, apliecinājumos, reklāmā, paziņojumos, vēstulēs vai jebkurā citā materiālā, kas adresēts vai paredzēts izplatīšanai iespējamajiem ieguldītājiem, ieguldījumu apliecību turētājiem, akcionāriem vai kompetentajām iestādēm rakstiski, mutiski, elektroniski vai jebkādā citā formā.
7. pants
Piemērojamie noteikumi
1. NTF un NTF pārvaldnieks pastāvīgi atbilst šai regulai.
2. NTF, kas ir PVKIU, un NTF pārvaldnieks pastāvīgi atbilst Direktīvas 2009/65/EK prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi.
3. NTF, kas ir AIF, un NTF pārvaldnieks pastāvīgi atbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi.
4. NTF pārvaldnieks ir atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu šai regulai un ir atbildīgs par jebkuriem zaudējumiem vai izdevumiem, kas rodas saistībā ar neatbilstību šai regulai.
5. Šī regula neliedz NTF piemērot ieguldījumu ierobežojumus, kas ir stingrāki nekā šajā regulā noteiktie.
II NODAĻA
Pienākumi attiecībā uz NTF ieguldījumu politiku
8. pants
Vispārīgi principi
1. Ja NTF ietilpst vairāk nekā viena ieguldījumu apakšstruktūra, tad, piemērojot II līdz VII nodaļu, katru apakšstruktūru uzskata par atsevišķu NTF.
2. NTF, kam ir darbības atļauja kā PVKIU, nepiemēro Direktīvas 2009/65/EK 49. līdz 50.a pantā, 51. panta 2. punktā un 52. līdz 57. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz PVKIU ieguldījumu politiku, ja vien šajā regulā skaidri nav norādīts citādi.
9. pants
Atbilstīgi aktīvi
1. NTF iegulda tikai vienā vai vairākās šādu finanšu aktīvu kategorijās un tikai ievērojot šajā regulā paredzētos nosacījumus:
a) |
naudas tirgus instrumentos, tostarp finanšu instrumentos, kurus atsevišķi vai kopīgi emitējušas vai garantējušas Savienība, dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās administrācijas vai dalībvalstu centrālās bankas, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds, Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, trešās valsts centrālā varas iestāde vai centrālā banka, Starptautiskais Valūtas fonds, Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Starptautisko norēķinu banka vai jebkura cita attiecīga starptautiska finanšu iestāde vai organizācija, kurā iesaistījusies viena vai vairākas dalībvalstis; |
b) |
atbilstīgās vērtspapīrošanās un ar aktīviem nodrošinātos komerciālos vērtspapīros (ABKV); |
c) |
noguldījumos kredītiestādēs; |
d) |
atvasinātos finanšu instrumentos; |
e) |
pārdošanas ar atpirkšanu līgumos, kas atbilst 14. pantā paredzētajiem nosacījumiem; |
f) |
pirkšanas ar atpārdošanu līgumos, kas atbilst 15. pantā paredzētajiem nosacījumiem; |
g) |
citu NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās. |
2. NTF neveic nevienu no šādām darbībām:
a) |
ieguldīšanu aktīvos, kas nav minēti 1. punktā; |
b) |
šādu instrumentu īso pārdošanu – naudas tirgus instrumenti, vērtspapīrošanas, ABKV un citu NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības; |
c) |
neveido tiešas vai netiešas riska pozīcijas kapitāla vērtspapīros vai precēs, tostarp izmantojot atvasinātus finanšu instrumentus, sertifikātus, kuri tos pārstāv, uz tiem balstītus indeksus vai jebkādus citus līdzekļus vai instrumentus, kas veidotu riska pozīciju tajos; |
d) |
vērtspapīru aizdevuma vai vērtspapīru aizņēmuma līgumu vai jebkādu citu tādu līgumu slēgšanu, kas apgrūtinātu NTF aktīvus; |
e) |
naudas līdzekļu aizņemšanos un aizdošanu. |
3. NTF var turēt papildu likvīdus aktīvus saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 2. punktu.
10. pants
Atbilstīgi naudas tirgus instrumenti
1. Naudas tirgus instrumentu uzskata par atbilstīgu NTF ieguldījumiem ar noteikumu, ka tas atbilst visām šīm prasībām:
a) |
tas ietilpst vienā no naudas tirgus instrumentu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b), c) vai h) apakšpunktā, |
b) |
tam piemīt kāda no šādām alternatīvām raksturīgām pazīmēm:
|
c) |
naudas tirgus instrumenta emitents un naudas tirgus instrumenta kvalitāte saņēmuši labvēlīgu vērtējumu, ievērojot 19. līdz 22. pantu; |
d) |
ja NTF iegulda vērtspapīrošanā vai ABKV, uz to attiecas 11. pantā noteiktās prasības. |
2. Neatkarīgi no 1. punkta b) apakšpunkta standarta NTF ir arī atļauts ieguldīt naudas tirgus instrumentos, kuru atlikušais termiņš līdz oficiālajam termiņam ir divi gadi vai īsāks, ar noteikumu, ka līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanas dienai atlikušais laikposms ir 397 dienas vai īsāks. Šajā nolūkā naudas tirgus instrumentiem ar mainīgu likmi un naudas tirgus instrumentiem ar nemainīgu likmi, ko ierobežo ar mijmaiņas darījumiem, piemēro naudas tirgus likmi vai indeksu.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktu nepiemēro naudas tirgus instrumentiem, ko emitējusi vai garantējusi Savienība, dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Finanšu stabilitātes instruments.
11. pants
Atbilstīgas vērtspapīrošanas un ABKV
1. Gan vērtspapīrošanu, gan ABKV uzskata par atbilstīgu NTF ieguldījumiem, ja vērtspapīrošana vai ABKV ir pietiekami likvīdi, ir saņēmuši labvēlīgu novērtējumu, ievērojot 19. līdz 22. pantu, un ir kāds no šiem:
a) |
vērtspapīrošana, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 (16) 13. pantā; |
b) |
ABKV, kas emitēti saskaņā ar ABKV programmu, kuru:
|
c) |
vienkārša, pārredzama un standartizēta (VPS) vērtspapīrošana vai vienkārši, pārredzami un standartizēti ABKV. |
2. Īstermiņa NTF var ieguldīt 1. punktā minētajās vērtspapīrošanās vai ABKV ar noteikumu, ka attiecīgi ir izpildīts jebkurš no šiem nosacījumiem:
a) |
šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto vērtspapīrošanu oficiālais termiņš emitēšanas brīdī ir divi gadi vai īsāks, un līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanas dienai atlikušais laikposms ir 397 dienas vai īsāks; |
b) |
šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minēto vērtspapīrošanu vai ABKV oficiālais termiņš emitēšanas brīdī vai atlikušais termiņš ir 397 dienas vai īsāks; |
c) |
šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētās vērtspapīrošanas ir amortizējami instrumenti, un to vidējais svērtais darbības laiks ir divi gadi vai īsāks. |
3. Standarta NTF var ieguldīt 1. punktā minētajās vērtspapīrošanās vai ABKV ar noteikumu, ka attiecīgi ir izpildīts jebkurš no šiem nosacījumiem:
a) |
šā panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto vērtspapīrošanu un ABKV oficiālais termiņš emitēšanas brīdī vai atlikušais termiņš ir divi gadi vai īsāks, un līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanas dienai atlikušais laikposms ir 397 dienas vai īsāks; |
b) |
šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētās vērtspapīrošanas ir amortizējami instrumenti, un to vidējais svērtais darbības laiks ir divi gadi vai īsāks. |
4. Komisija līdz dienai, kas ir sešus mēnešus pēc ierosinātās regulas par VPS vērtspapīrošanu spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar 45. pantu pieņem deleģētu aktu, ar ko groza šo pantu, ieviešot atbilstošajos šīs regulas noteikumos savstarpēju atsauci uz kritērijiem VPS vērtspapīrošanu un ABKV identificēšanai. Grozījums stājas spēkā vēlākais sešus mēnešus pēc minētā deleģētā akta stāšanās spēkā vai pēc attiecīgo ierosinātajā regulā par VPS vērtspapīrošanu ieviesto noteikumu piemērošanas dienas atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāks.
Piemērojot pirmo daļu, kritēriji VPS vērtspapīrošanu un ABKV identificēšanai ietver vismaz:
a) |
prasības attiecībā uz vērtspapīrošanas vienkāršumu, tostarp to patieso pārdošanas raksturu un ar risku izvērtēšanu saistīto standartu ievērošanu; |
b) |
prasības attiecībā uz vērtspapīrošanas standartizāciju, tostarp prasības par riska atskaitījumiem; |
c) |
prasības attiecībā uz vērtspapīrošanas pārredzamību, tostarp informācijas sniegšanu potenciālajiem ieguldītājiem; |
d) |
attiecībā uz ABKV – papildus a), b) un c) apakšpunktam – prasības attiecībā uz sponsoru un sponsora atbalstu ABKV programmai. |
12. pants
Atbilstīgi noguldījumi kredītiestādēs
Noguldījums kredītiestādē ir atbilstīgs NTF ieguldījumiem ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
noguldījums ir atmaksājams pēc pieprasījuma vai to iespējams izņemt jebkurā laikā; |
b) |
noguldījuma termiņš nepārsniedz 12 mēnešus; |
c) |
kredītiestādes juridiskā adrese ir dalībvalstī, vai, ja kredītiestādes juridiskā adrese ir trešā valstī, uz to attiecas prudenciālās prasības, ko uzskata par līdzvērtīgām Savienības tiesībās noteiktajām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā noteikto procedūru. |
13. pants
Atbilstīgi atvasinātie finanšu instrumenti
Atvasināts finanšu instruments ir atbilstīgs NTF ieguldījumiem ar noteikumu, ka to tirgo regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai ārpus biržas, un ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
atvasināto finanšu instrumentu pamatā esošie instrumenti ir procentu likmes, valūtas maiņas kursi, valūtas vai indeksi, kas pārstāv vienu no minētajām kategorijām; |
b) |
atvasinātais finanšu instruments kalpo tikai tam, lai ierobežotu procentu likmes vai valūtas maiņas kursa riskus, kas piemīt citiem NTF ieguldījumiem; |
c) |
darījumu partneri darījumos ar ārpusbiržas atvasinātiem instrumentiem ir institūcijas, uz kurām attiecas prudenciāls regulējums un uzraudzība un kuras ietilpst kategorijās, ko apstiprinājusi NTF kompetentā iestāde; |
d) |
ārpusbiržas atvasinātos instrumentus katru dienu ticami un pamatoti vērtē un tos pēc NTF iniciatīvas jebkurā laikā var pārdot, likvidēt vai slēgt ar ieskaitu par patieso vērtību. |
14. pants
Atbilstīgi pārdošanas ar atpirkšanu līgumi
Pārdošanas ar atpirkšanu līgums ir atbilstīgs, lai NTF to varētu noslēgt, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
to izmanto pagaidām uz laiku, kas nepārsniedz septiņas darbdienas, vienīgi likviditātes pārvaldības nolūkos un nevis tādos ieguldījumu nolūkos, kas nav c) apakšpunktā minētie; |
b) |
darījumu partnerim, kas saskaņā ar pārdošanas ar atpirkšanu līgumu saņem NTF nodotos aktīvus kā nodrošinājumu, aizliegts šos aktīvus pārdot, ieguldīt, ieķīlāt vai kā citādi nodot bez NTF iepriekšējas piekrišanas; |
c) |
naudas līdzekļus, ko NTF saņēmis atbilstoši pārdošanas ar atpirkšanu līgumam, var:
|
d) |
naudas līdzekļi, ko NTF saņēmis atbilstoši pārdošanas ar atpirkšanu līgumam, nepārsniedz 10 % no tā aktīviem; |
e) |
NTF ir tiesības jebkurā brīdī izbeigt līgumu, iesniedzot paziņojumu ne vairāk kā divas darbdienas iepriekš. |
15. pants
Atbilstīgi pirkšanas ar atpārdošanu līgumi
1. Pirkšanas ar atpārdošanu līgums ir atbilstīgs, lai NTF to varētu noslēgt, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
NTF ir tiesības jebkurā brīdī izbeigt līgumu, iesniedzot paziņojumu ne vairāk kā divas darbdienas iepriekš; |
b) |
tirgus vērtība aktīviem, kas saņemti saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, visu laiku ir vismaz vienāda ar izmaksātajiem naudas līdzekļiem. |
2. Aktīvi, ko NTF saņēmis saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, ir naudas tirgus instrumenti, kas atbilst 10. pantā noteiktajām prasībām.
Aktīvus, ko NTF saņēmis saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, nepārdod, neiegulda no jauna, neieķīlā vai citādi nenodod.
3. NTF saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu nesaņem vērtspapīrošanu un ABKV.
4. Aktīvi, ko NTF saņem saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, ir pietiekami diversificēti ar maksimālo pakļautību viena emitenta riskam 15 % apmērā no NTF NAV, izņemot, ja minētie aktīvi ir naudas tirgus instrumenti, kas atbilst 17. panta 7. punkta prasībām. Turklāt aktīvus, ko NTF saņem saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, ir emitējusi struktūra, kas ir neatkarīga no darījuma partnera un par kuru ir paredzams, ka tai nebūs augsta korelācija ar darījuma partnera darbības rezultātiem.
5. NTF, kas slēdz pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, nodrošina, ka tas var atsaukt visu naudas summu jebkurā brīdī, pamatojoties vai nu uz uzkrājumu metodi, vai novērtējumu pēc tirgus vērtības. Ja naudu var atsaukt jebkurā laikā, pamatojoties uz novērtējumu pēc tirgus vērtības, pirkšanas ar atpārdošanu līguma novērtējumu pēc tirgus vērtības izmanto NTF NAV aprēķināšanai.
6. Atkāpjoties no šā panta 2. punkta, NTF saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu var saņemt likvīdus pārvedamus aktīvus vai naudas tirgus instrumentus, kas neatbilst 10. pantā noteiktajām prasībām, ar noteikumu, ka minētie aktīvi atbilst vienam no šiem nosacījumiem:
a) |
tos ir emitējusi vai garantējusi Savienība, kādas dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Finanšu stabilitātes mehānisms, ar noteikumu, ka ir saņemts labvēlīgs novērtējums, ievērojot 19. līdz 22. pantu; |
b) |
tos ir emitējusi vai garantējusi trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka, ar noteikumu, ka ir saņemts labvēlīgs novērtējums, ievērojot 19. līdz 22. pantu. |
Par aktīviem, kas saņemti saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu atbilstīgi šā punkta pirmajai daļai, atklāj informāciju NTF ieguldītājiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2365 (17) 13. pantu.
Aktīvi, kas saņemti saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līgumu atbilstīgi šā punkta pirmajai daļai, atbilst 17. panta 7. punkta prasībām.
7. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 45. pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot likviditātes kvantitatīvās un kvalitatīvās prasības, kas piemērojamas 6. punktā minētajiem aktīviem, un kredītkvalitātes kvantitatīvās un kvalitatīvās prasības, kas piemērojamas šā panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajiem aktīviem.
Minētajos nolūkos Komisija ņem vērā ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. punktā.
Komisija pieņem deleģētos aktus, kas minēti pirmajā daļā, ne vēlāk kā 2018. gada 21. janvārī.
16. pants
Atbilstīgas NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības
1. NTF var iegādāties citu NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības (“mērķa NTF”) ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
ne vairāk kā 10 % no tā mērķa NTF aktīviem ir iespējams saskaņā ar tā fonda darbības noteikumiem vai dibināšanas dokumentiem kopumā ieguldīt citu NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās; |
b) |
mērķa NTF nav akciju vai ieguldījumu apliecību ieguvējā NTF. |
NTF, kura akcijas vai ieguldījumu apliecības ir iegūtas, neiegulda ieguvējā NTF laikposmā, kurā ieguvējam NTF ir tā akcijas vai ieguldījumu apliecības.
2. NTF var iegādāties cita NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības ar noteikumu, ka viena NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās neiegulda vairāk kā 5 % no saviem aktīviem.
3. NTF var ieguldīt citu NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās kopumā ne vairāk kā 17,5 % no saviem aktīviem.
4. Citu NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības ir atbilstīgas NTF ieguldījumiem ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
mērķa NTF ir darbības atļauja atbilstīgi šai regulai; |
b) |
ja mērķa NTF tieši vai ar deleģējumu pārvalda tas pats pārvaldnieks, kurš pārvalda ieguvēju NTF, vai cits uzņēmums, ar kuru ieguvēja NTF pārvaldnieku ir saistīts ar kopīgu vadību vai kontroli, vai ar būtisku tiešu vai netiešu līdzdalību, mērķa NTF vai minētā cita uzņēmuma pārvaldniekam ir aizliegts iekasēt parakstīšanas vai atpakaļpirkšanas maksas par ieguvēja NTF ieguldījumu mērķa NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās; |
c) |
ja NTF iegulda citu NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās 10 % no saviem aktīviem vai vairāk:
|
5. Šā panta 2. un 3. punkts neattiecas uz NTF, kas ir AIF, kam ir piešķirta darbības atļauja saskaņā ar 5. pantu, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a) |
NTF tirgo vienīgi darbinieku uzkrājumu shēmā, ko reglamentē valsts tiesības un kuru ieguldītāji ir tikai fiziskas personas; |
b) |
darbinieku uzkrājumu shēma, kas minēta a) apakšpunktā, ļauj ieguldītājiem atpirkt savus ieguldījumus, vienīgi piemērojot ierobežojošus atpakaļpirkšanas noteikumus, kas noteikti valsts tiesībās un saskaņā ar ko atpakaļpirkšana var notikt tikai zināmos apstākļos, kas nav saistīti ar tirgus tendencēm. |
Atkāpjoties no šā panta 2. un 3. punkta, NTF, kas ir PVKIU, kuram ir piešķirta darbības atļauja saskaņā ar 4. panta 2. punktu, var iegādāties cita NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 55. vai 58. pantu, ievērojot šādus nosacījumus:
a) |
NTF tirgo, izmantojot vienīgi darbinieku uzkrājumu shēmas, ko reglamentē valsts tiesības un kuru ieguldītāji ir tikai fiziskas personas; |
b) |
šīs daļas a) apakšpunktā minētā darbinieku uzkrājumu shēma ļauj ieguldītājiem atpirkt savus ieguldījumus, vienīgi piemērojot ierobežojošos atpakaļpirkšanas nosacījumus, kas noteikti valsts tiesībās un saskaņā ar kuriem atpakaļpirkšana var notikt tikai zināmos apstākļos, kas nav saistīti ar tirgus tendencēm. |
6. Īstermiņa NTF var ieguldīt tikai citu īstermiņa NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās.
7. Standarta NTF var ieguldīt īstermiņa NTF un standarta NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās.
17. pants
Diversifikācija
1. NTF iegulda ne vairāk kā:
a) |
5 % no saviem aktīviem naudas tirgus instrumentos, vērtspapīrošanās un ABKV, ko emitējusi viena struktūra; |
b) |
10 % no saviem aktīviem noguldījumos vienā kredītiestādē, ja vien banku nozares struktūra dalībvalstī, kurā NTF ir domicils, nav tāda, ka nepietiek dzīvotspējīgu kredītiestāžu, lai izpildītu minēto diversifikācijas prasību un NTF ir ekonomiski neizdevīgi veikt noguldījumus citā dalībvalstī, – šādā gadījumā līdz 15 % no tā aktīviem var ieguldīt noguldījumos vienā kredītiestādē. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, MNAV NTF var ieguldīt līdz 10 % no saviem aktīviem naudas tirgus instrumentos, vērtspapīrošanās un ABKV, ko emitējusi viena struktūra, ar noteikumu, ka kopējā vērtība šādiem naudas tirgus instrumentiem, vērtspapīrošanām un ABKV, kurus MNAV NTF tur katrā emitētājstruktūrā, kurā tas iegulda vairāk nekā 5 % aktīvu, nepārsniedz 40 % no tā aktīvu vērtības.
3. Līdz 11. panta 4. punktā minētā deleģētā akta piemērošanas dienai visa NTF riska darījumi vērtspapīrošanās un ABKV nepārsniedz 15 % no NTF aktīviem.
No 11. panta 4. punktā minētā deleģētā akta piemērošanas dienas visi NTF riska darījumi vērtspapīrošanās un ABKV nepārsniedz 20 % no NTF aktīviem, savukārt līdz 15 % no NTF aktīviem var ieguldīt vērtspapīrošanās un ABKV, kas neatbilst VPS vērtspapīrošanas un ABKV identifikācijas kritērijiem.
4. Kopējais riska darījumu apmērs ar vienu NTF darījumu partneri, kas izriet no ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu darījumiem, kuri atbilst 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, nepārsniedz 5 % no NTF aktīviem.
5. Kopējā naudas līdzekļu summa, kas tiek nodrošināta vienam NTF darījumu partnerim pirkšanas ar atpārdošanu līgumos, nepārsniedz 15 % no NTF aktīviem.
6. Neatkarīgi no 1. un 4. punktā noteiktajiem individuālajiem ierobežojumiem NTF šādus ieguldījumus nekombinē tā, ka rezultātā ieguldījums vienā struktūrā pārsniedz 15 % no tā aktīviem:
a) |
ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, vērtspapīrošanā un ABKV, ko emitējusi minētā struktūra; |
b) |
noguldījumi minētajā struktūrā; |
c) |
ārpusbiržas atvasinātie finanšu instrumenti, kas darījumu partnerim veido riska darījumus ar minēto struktūru. |
Atkāpjoties no pirmajā daļā noteiktās diversifikācijas prasības, NTF var kombinēt a) līdz c) apakšpunktā minēto ieguldījumu veidus, ieguldot vienā struktūrā līdz 20 % no saviem aktīviem, ja finanšu tirgus struktūra dalībvalstī, kurā NTF ir domicils, ir tāda, ka nepietiek dzīvotspējīgu finanšu iestāžu, lai izpildītu minēto diversifikācijas prasību un NTF ir ekonomiski neizdevīgi izmantot finanšu iestādes citā dalībvalstī.
7. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, NTF kompetentā iestāde var atļaut NTF ieguldīt saskaņā ar riska sadalīšanas principu līdz pat 100 % no tā aktīviem dažādos naudas tirgus instrumentos, ko atsevišķi vai kopīgi emitējušas vai garantējušas Savienība, dalībvalstu valsts, reģionālās un vietējās administrācijas vai to centrālās bankas, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds, Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, trešās valsts centrālā varas iestāde vai centrālā banka, Starptautiskais Valūtas fonds, Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Starptautisko norēķinu banka vai cita attiecīga starptautiskā finanšu iestāde vai organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis.
Pirmo daļu piemēro tikai tad, ja izpildītas visas šīs prasības:
a) |
NTF pieder naudas tirgus instrumenti, ko emitents emitējis vismaz sešos dažādos laidienos; |
b) |
NTF ierobežo ieguldījumus viena emitenta naudas tirgus instrumentos līdz maksimāli 30 % no tā aktīviem; |
c) |
NTF darbības noteikumos vai dibināšanas dokumentos ir skaidra norāde uz visām pārvaldes iestādēm, institūcijām vai organizācijām, kas minētas pirmajā daļā, kas atsevišķi vai kopīgi emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros tas gatavojas ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem; |
d) |
NTF prospektos un reklāmas paziņojumos ietver pamanāmu paziņojumu par šīs atkāpes izmantošanu un norādi uz visām pārvaldes iestādēm, institūcijām vai organizācijām, kas minētas pirmajā daļā, kas atsevišķi vai kopīgi emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros tas gatavojas ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem. |
8. Neatkarīgi no 1. punktā noteiktajiem individuālajiem ierobežojumiem NTF var ieguldīt ne vairāk kā 10 % no saviem aktīviem obligācijās, ko emitējusi viena kredītiestāde, kuras juridiskā adrese ir dalībvalstī un uz kuru saskaņā ar tiesību aktiem attiecas īpaša valsts uzraudzība, kas paredzēta obligāciju turētāju aizsardzībai. Jo īpaši – summas, kas iegūtas no minēto obligāciju emisijas, iegulda saskaņā ar tiesību aktiem aktīvos, kuri visu obligāciju derīguma termiņu spēj segt ar obligācijām saistītos prasījumus un kuri emitenta neveiksmes gadījumā tiktu prioritārā kārtā izmantoti, lai atmaksātu pamatsummu un izmaksātu uzkrātos procentus.
Ja NTF iegulda vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem pirmajā daļā minētajās obligācijās, ko emitējis viens emitents, minēto ieguldījumu kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no NTF aktīvu vērtības.
9. Neatkarīgi no 1. punktā noteiktajiem individuālajiem ierobežojumiem NTF var ieguldīt ne vairāk kā 20 % no saviem aktīviem obligācijās, ko emitējusi viena kredītiestāde, ja ir izpildītas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā vai 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītās prasības, ieskaitot visus iespējamos ieguldījumus šā panta 8. punktā minētajos aktīvos.
Ja NTF iegulda vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem pirmajā daļā minētajās obligācijās, ko emitējis viens emitents, minēto ieguldījumu kopējā vērtība nepārsniedz 60 % no NTF aktīvu vērtības, ieskaitot visus iespējamos ieguldījumus aktīvos, kas minēti 8. punktā, ievērojot tajā izklāstītos ierobežojumus.
10. Lai aprēķinātu šā panta 1. līdz 6. punktā minētos ierobežojumus, sabiedrības, kas saistībā ar konsolidētajiem pārskatiem ir ietvertas vienā grupā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (18) vai atzītiem starptautiskiem grāmatvedības noteikumiem, uzskata par vienu struktūru.
18. pants
Koncentrācija
1. NTF netur vairāk kā 10 % no naudas tirgus instrumentiem, vērtspapīrošanām un ABKV, ko emitējusi viena struktūra.
2. Ierobežojumu, kas noteikts 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz tādu naudas tirgus instrumentu turējumiem, ko emitējušas vai garantējušas Savienība, dalībvalstu centrālās, reģionālās un vietējās iestādes vai centrālās bankas, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds, Eiropas Stabilizācijas mehānisms, Eiropas Finanšu stabilitātes instruments, trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Starptautiskais Valūtas fonds, Starptautiskā Rekonstrukcijas un attīstības banka, Eiropas Padomes Attīstības banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Starptautisko norēķinu banka vai cita attiecīga starptautiska finanšu iestāde vai organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis.
19. pants
Iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūra
1. NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un konsekventi piemēro prudenciālu iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru, saskaņā ar kuru nosaka naudas tirgus instrumentu, vērtspapīrošanu un ABKV kredītkvalitāti, ņemot vērā finanšu instrumenta emitentu un paša finanšu instrumenta īpašības.
2. NTF pārvaldnieks nodrošina, ka informācija, kas izmantota, piemērojot iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru, ir pietiekami kvalitatīva, aktuāla un iegūta no uzticamiem avotiem.
3. Iekšējās novērtējuma procedūras pamatā ir prudenciālas, sistemātiskas un pastāvīgas novērtēšanas metodes. Izmantotās metodes apstiprina NTF pārvaldnieks, pamatojoties uz vēsturisko pieredzi un empīriskiem pierādījumiem, tostarp atpakaļejošām pārbaudēm.
4. NTF pārvaldnieks nodrošina, ka iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūra atbilst visiem šiem vispārīgajiem principiem:
a) |
ir izveidots efektīvs process, lai iegūtu un atjauninātu būtisku informāciju par emitentu un instrumenta īpašībām; |
b) |
ir pieņemti un īstenoti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma pamatā ir pieejamās un piemērotās informācijas pilnīga analīze, un ietver visus būtiskos virzošos faktorus, kas ietekmē emitenta kredītspēju un instrumenta kredītkvalitāti; |
c) |
iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūra tiek pastāvīgi uzraudzīta, un visus kredītkvalitātes novērtējumus pārskata vismaz reizi gadā; |
d) |
izvairoties mehāniski pārmērīgi paļauties uz ārējiem reitingiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5.a pantu, NTF pārvaldnieks veic jaunu kredītkvalitātes novērtējumu naudas tirgus instrumentam, vērtspapīrošanām un ABKV, ja notiek būtiskas izmaiņas, kas varētu ietekmēt instrumenta pašreizējo novērtējumu; |
e) |
NTF pārvaldnieks pārskata kredītkvalitātes novērtējuma metodes vismaz reizi gadā, lai noteiktu, vai tās aizvien ir atbilstīgas pašreizējam portfelim un ārējiem apstākļiem, un pārskatu nosūta NTF pārvaldnieka kompetentajai iestādei. Ja NTF pārvaldnieks uzzina par kļūdām kredītkvalitātes novērtējuma metodē vai tās piemērošanā, tas nekavējoties labo minētās kļūdas; |
f) |
ja metodes, modeļi vai galvenie pieņēmumi, ko izmanto iekšējās kredītkvalitātes novērtējuma procedūrā, tiek mainīti, NTF pārvaldnieks cik drīz vien iespējams pārskata visus iekšējos kredītkvalitātes novērtējumus, kas tiek ietekmēti. |
20. pants
Iekšējais kredītkvalitātes novērtējums
1. NTF pārvaldnieks piemēro 19. pantā izklāstīto procedūru, lai noteiktu, vai naudas tirgus instrumenta, vērtspapīrošanas vai ABKV kredītkvalitāte saņem labvēlīgu novērtējumu. Ja kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta un sertificēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009, ir sniegusi reitingu minētajam naudas tirgus instrumentam, NTF pārvaldnieks var šādus reitingus un papildu informāciju un analīzi ņemt vērā savā iekšējā kredītkvalitātes novērtējumā, tomēr ne vienīgi vai mehāniski paļaujoties uz šādiem reitingiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 5.a pantu.
2. Kredītkvalitātes novērtējumā ņem vērā vismaz šādus faktorus un vispārīgus principus:
a) |
emitenta kredītriska un emitenta un instrumenta saistību neizpildes relatīvā riska kvantifikāciju; |
b) |
kvalitatīvus rādītājus, kas raksturo instrumenta emitentu, tostarp ņemot vērā makroekonomisko un finanšu tirgus situāciju; |
c) |
naudas tirgus instrumentu īstermiņa raksturu; |
d) |
instrumenta aktīva klasi; |
e) |
emitenta veidu, nošķirot vismaz šāda veida emitentus – valsts, reģionālā vai vietējā pārvalde, finanšu korporācijas un nefinanšu korporācijas; |
f) |
attiecībā uz strukturētiem finanšu instrumentiem – pamatdarbības un darījuma partneru risku, kas raksturīgs strukturētajam finanšu darījumam, un – gadījumā, ja ir riska darījums ar vērtspapīrošanu, – emitenta kredītrisku, vērtspapīrošanas struktūru un pamata esošo aktīvu kredītrisku; |
g) |
instrumenta likviditātes profilu. |
NTF pārvaldnieks, nosakot 17. panta 7. punktā minētā naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāti, papildus šajā punktā minētajiem faktoriem un vispārīgajiem principiem var ņemt vērā brīdinājumus un rādītājus.
21. pants
Dokumentācija
1. NTF pārvaldnieks dokumentē savu iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru un kredītkvalitātes novērtējumus. Dokumentācija ietver visu šo:
a) |
iekšējās kredītkvalitātes novērtējuma procedūras uzbūves un darbības izklāsts tādā veidā, kas ļauj kompetentajām iestādēm izprast un novērtēt kredītkvalitātes novērtējuma atbilstību; |
b) |
loģiskais pamats un analīze, kas pamato kredītkvalitātes novērtējumu, kā arī NTF pārvaldnieka izvēlētos kritērijus kredītkvalitātes novērtējuma pārskatīšanai un tās biežumam; |
c) |
visas būtiskās izmaiņas iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūrā, tostarp šādu izmaiņu izraisītāju identifikācija; |
d) |
iekšējās kredītkvalitātes novērtējuma procedūras organizācija un iekšējās kontroles struktūra; |
e) |
pilnīga iekšējo kredītkvalitātes novērtējumu vēsture par instrumentiem, emitentiem un attiecīgos gadījumos atzītiem galvotājiem; |
f) |
persona vai personas, kas atbildīgas par iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru. |
2. NTF pārvaldnieks glabā visu 1. punktā minēto dokumentāciju vismaz trīs pilnus gada pārskata periodus.
3. Iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūru detalizēti izklāsta NTF darbības noteikumos vai dibināšanas dokumentos, un visus 1. punktā minētos dokumentus pēc pieprasījuma dara pieejamus NTF kompetentajām iestādēm un NTF pārvaldnieka kompetentajām iestādēm.
22. pants
Deleģētie akti par kredītkvalitātes novērtējumu
Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 45. pantu, lai papildinātu šo regulu, precizējot šādus punktus:
a) |
kritērijus 19. panta 3. punktā minētās kredītkvalitātes novērtēšanas metodes apstiprināšanai; |
b) |
kritērijus 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā kredītriska un emitenta un instrumenta saistību neizpildes relatīvā riska kvantifikācijai; |
c) |
kritērijus tādu kvalitatīvo rādītāju izveidei, kas raksturo instrumenta emitentu, kā minēts 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
d) |
būtisku izmaiņu nozīmi, kā minēts 19. panta 4. punkta d) apakšpunktā. |
23. pants
Kredītkvalitātes novērtēšanas pārvaldība
1. Iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru apstiprina augstākā vadība, pārvaldes struktūra un NTF pārvaldnieka uzraudzības funkciju pildošā struktūra, ja tāda pastāv.
Minētajām personām ir laba izpratne par iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru un NTF pārvaldnieka izmantotajām novērtējuma metodēm, kā arī detalizēta izpratne par saistītajiem ziņojumiem.
2. NTF pārvaldnieks ziņo 1. punktā minētajām personām par NTF kredītriska profilu, pamatojoties uz NTF iekšējo kredītkvalitātes novērtējumu analīzi. Ziņošanas biežums ir atkarīgs no informācijas nozīmīguma un veida, un to veic vismaz reizi gadā.
3. Augstākā vadība pastāvīgi nodrošina, ka iekšējā kredītkvalitātes novērtējuma procedūra darbojas pienācīgi.
Augstāko vadību regulāri informē par iekšējo kredītkvalitātes novērtējuma procedūru darbību, jomām, kurās konstatēti trūkumi, un situāciju attiecībā uz centieniem un darbībām, kas veiktas, lai labotu iepriekš konstatētus trūkumus.
4. NTF pārvaldnieka veiktos iekšējos kredītkvalitātes novērtējumus un to periodisku pārskatīšanu neveic personas, kas veic NTF portfeļa pārvaldību vai ir par to atbildīgas.
III NODAĻA
Pienākumi attiecībā uz NTF riska pārvaldību
24. pants
Noteikumi par īstermiņa NTF portfeli
1. Īstermiņa NTF pastāvīgi atbilst visām šādām portfeļa prasībām:
a) |
tā WAM nav ilgāks par 60 dienām; |
b) |
tā WAL nav ilgāks par 120 dienām, ievērojot otro un trešo daļu; |
c) |
attiecībā uz ZSNAV NTF un valsts parāda NNAV NTF vismaz 10 % no to aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir diena, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš. ZSNAV NTF vai valsts parāda NNAV NTF neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir diena; |
d) |
attiecībā uz īstermiņa MNAV NTF vismaz 7,5 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir diena, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš. Īstermiņa MNAV NTF neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 7,5 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir diena; |
e) |
attiecībā uz ZSNAV NTF un valsts parāda NNAV NTF vismaz 30 % no to aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir nedēļa, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš. ZSNAV NTF vai valsts parāda NNAV NTF neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 30 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir nedēļa; |
f) |
attiecībā uz īstermiņa MNAV NTF vismaz 15 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir nedēļa, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš. Īstermiņa MNAV NTF neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 15 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir nedēļa; |
g) |
veicot e) apakšpunktā minēto aprēķinu, 17. panta 7. punktā minētos aktīvus, kuriem ir augsta likviditāte un kuri var tikt atpirkti, un par kuriem norēķināšanās var tikt veikta vienas darbdienas laikā, un kuru atlikušais termiņš ir līdz 190 dienām, arī var iekļaut pie ZSNAV NTF un valsts parāda NNAV NTF aktīviem, kuru termiņš ir nedēļa, līdz 17,5 % apmērā no tā aktīviem; |
h) |
veicot f) apakšpunktā minēto aprēķinu, naudas tirgus instrumentus vai citu NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības var iekļaut pie īstermiņa MNAF NTF aktīviem, kuru termiņš ir nedēļa, līdz 7,5 % apmērā no tā aktīviem ar noteikumu, ka tie var tikt atpirkti un norēķināšanos par tiem var veikt piecu darbdienu laikā. |
Piemērojot pirmās daļas b) apakšpunktu, īstermiņa NTF, aprēķinot WAL vērtspapīriem, tostarp strukturētiem finanšu instrumentiem, termiņa aprēķinu balsta uz instrumentu līdz oficiālajam termiņam atlikušo termiņu. Tomēr, ja finanšu instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, īstermiņa NTF var termiņa aprēķinu balstīt uz pārdošanas iespējas izpildes dienu atlikušā termiņa līdz beigu termiņam vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja visu laiku tiek ievēroti visi šie nosacījumi:
i) |
īstermiņa NTF var neierobežoti izpildīt pārdošanas iespējas līgumu tā izpildes dienā; |
ii) |
pārdošanas iespējas līguma norunas cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai izpildes dienā; |
iii) |
īstermiņa NTF ieguldījumu stratēģija liecina par augstu iespējamību, ka pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts izpildes dienā. |
Atkāpjoties no otrās daļas, īstermiņa NTF, aprēķinot WAL vērtspapīrošanām un ABKV, attiecībā uz pamatā esošiem amortizējamiem instrumentiem iepriekš minētā vietā var termiņa aprēķināšanu balstīt uz:
i) |
šādu instrumentu līgumisko amortizācijas profilu; vai |
ii) |
to pamatā esošo aktīvu amortizācijas profilu, kuri rada naudas plūsmas šādu instrumentu atpakaļpirkšanai. |
2. Ja šajā pantā minētie ierobežojumi tiek pārsniegti no NTF neatkarīgu iemeslu dēļ vai īstenojot parakstīšanas vai atpakaļpirkšanas tiesības, minētais NTF par prioritāru mērķi izvirza minētās situācijas labošanu, pienācīgi ņemot vērā tā akciju turētāju vai akcionāru intereses.
3. Visi šīs regulas 3. panta 1. punktā minētie NTF var būt īstermiņa NTF.
25. pants
Noteikumi par standarta NTF portfeli
1. Standarta NTF pastāvīgi nodrošina atbilstību visām šīm prasībām:
a) |
tā portfeļa WAM nevienu brīdi nav ilgāks par sešiem mēnešiem; |
b) |
tā portfeļa WAL nevienu brīdi nav ilgāks par 12 mēnešiem, ievērojot otro un trešo daļu. |
c) |
vismaz 7,5 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir diena, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot vienu darbdienu iepriekš. Standarta NTF neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 7,5 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir diena; |
d) |
vismaz 15 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru termiņš ir nedēļa, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, ko var izbeigt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš, vai naudas līdzekļi, kurus var izņemt, paziņojot piecas darbdienas iepriekš. Standarta NFT neiegādājas citus aktīvus kā vien tos, kuru termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā minētais NTF būs ieguldījis mazāk nekā 15 % no sava portfeļa aktīvos, kuru termiņš ir nedēļa; |
e) |
veicot d) apakšpunktā minēto aprēķinu, naudas tirgus instrumentus vai citu NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības var iekļaut pie aktīviem, kuru termiņš ir nedēļa, līdz 7,5 % apmērā no tā aktīviem, ja tos var atpirkt un norēķināšanos par tiem var veikt piecu darbdienu laikā. |
Piemērojot pirmās daļas b) apakšpunktu, standarta NTF, aprēķinot WAL vērtspapīriem, tostarp strukturētiem finanšu instrumentiem, termiņa aprēķinu balsta uz instrumentu līdz oficiālajam termiņam atlikušo termiņu. Tomēr, ja finanšu instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, standarta NTF var balstīt termiņa aprēķinu uz pārdošanas iespējas izpildes dienu atlikušā termiņa līdz beigu termiņam vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir ievēroti visi šie nosacījumi:
i) |
standarta NTF var neierobežoti izpildīt pārdošanas iespēju līgumu tā izpildes dienā; |
ii) |
pārdošanas iespējas līguma norunas cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai izpildes dienā; |
iii) |
standarta NTF ieguldījumu stratēģija liecina par augstu iespējamību, ka iespējas līgums tiks izpildīts izpildes dienā. |
Atkāpjoties no otrās daļas, standarta NTF, aprēķinot WAL vērtspapīrošanām un ABKV, attiecībā uz pamatā esošiem amortizējamiem instrumentiem iepriekš minētā vietā var termiņa aprēķināšanu balstīt uz:
i) |
šādu instrumentu līgumisko amortizācijas profilu; vai |
ii) |
to pamatā esošo aktīvu amortizācijas profilu, kuri rada naudas plūsmas šādu instrumentu atpakaļpirkšanai. |
2. Ja šajā pantā minētie ierobežojumi tiek pārsniegti no standarta NTF neatkarīgu iemeslu dēļ vai īstenojot parakstīšanas vai atpakaļpirkšanas tiesības, minētais NTF par prioritāru mērķi izvirza minētās situācijas labošanu, pienācīgi ņemot vērā tā akciju turētāju vai akcionāru intereses.
3. Standarta NTF nevar būt valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF.
26. pants
NTF kredītreitingi
NTF, kas pasūta vai finansē ārēju kredītreitingu, dara to saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1060/2009. NTF vai NTF pārvaldnieks NTF prospektā un visos paziņojumos ieguldītājiem, kuros minēts ārējais kredītreitings, skaidri norāda, ka reitingu pasūtījis vai finansējis NTF vai NTF pārvaldnieks.
27. pants
Politika “pazīsti savu klientu”
1. Neskarot stingrākas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849 (19), NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un piemēro procedūras un īsteno pienācīgas pārbaudes, lai prognozētu ietekmi, ko radītu vairāku ieguldītāju vienlaicīgi atpakaļpirkšanas pieprasījumi, ņemot vērā vismaz ieguldītāju veidu, vienam ieguldītājam piederošu akciju vai ieguldījuma apliecību skaitu, un ienākošās un izejošās naudas plūsmas attīstību.
2. Ja viena ieguldītāja turēto akciju vai ieguldījumu apliecību vērtība pārsniedz summu, kas atbilst NTF dienas likviditātes prasībai, NTF pārvaldnieks papildus 1. punktā izklāstītajiem faktoriem ņem vērā visus šos faktorus:
a) |
identificējamus ieguldītāju naudas līdzekļu vajadzību modeļus, tostarp NTF ieguldījumu apliecību skaita ciklisko attīstību; |
b) |
dažādu ieguldītāju izvairīšanos no riska; |
c) |
korelācijas pakāpi vai ciešu saikni starp dažādiem NTF ieguldītājiem. |
3. Ja ieguldītāji veic ieguldījumus, izmantojot starpnieku, NTF pārvaldnieks pieprasa informāciju no starpnieka 1. un 2. punkta izpildei, lai pienācīgi pārvaldītu likviditāti un NTF ieguldītāju koncentrāciju.
4. NTF pārvaldnieks nodrošina, ka viena ieguldītāja turēto akciju vai ieguldījumu apliecību vērtība būtiski neietekmē NTF likviditātes profilu, ja tā veido būtisku daļu no NTF kopējās NAV.
28. pants
Stresa testēšana
1. Katrs NTF izveido pamatīgas stresa testēšanas procedūras, ar kurām identificēt iespējamus notikumus vai nākotnes izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt NTF. NTF vai NTF pārvaldnieks novērtē iespējamo ietekmi, kāda minētajiem notikumiem vai izmaiņām varētu būt attiecībā uz NTF. NTF vai NTF pārvaldnieks regulāri veic stresa testēšanu dažādiem iespējamiem scenārijiem.
Stresa testus balsta uz objektīviem kritērijiem, un tajos ņem vērā nopietnu ticamu scenāriju ietekmi. Stresa testa scenārijos ņem vērā atsauces parametrus, kuri ietver šādus faktorus:
a) |
NTF portfelī turēto aktīvu likviditātes līmeņa hipotētiskas izmaiņas; |
b) |
NTF portfelī turēto aktīvu kredītriska līmeņa hipotētiskas izmaiņas, tostarp kredīta notikumu un reitinga notikumu; |
c) |
procentu likmju un valūtas maiņas kursu hipotētisku virzību; |
d) |
atpakaļpirkšanas hipotētiskus līmeņus; |
e) |
hipotētisku starpības palielināšanos vai samazināšanos starp indeksiem, kuriem piesaistītas portfeļa vērtspapīru procentu likmes; |
f) |
hipotētiskus makrosistēmiskus satricinājumus, kas ietekmē ekonomiku kopumā. |
2. Turklāt valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF gadījumā stresa testi dažādiem scenārijiem aplēš starpību starp nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.
3. Stresa testu veikšanas biežumu gadījumā nosaka NTF valde vai attiecīgā gadījumā NTF pārvaldnieka valde pēc tam, kad tā izsvērusi, cik ilgs ir piemērots un saprātīgs intervāls, ņemot vērā tirgus apstākļus, un pēc tam, kad ņemtas vērā paredzamās izmaiņas NTF portfelī. Šāds biežums ir vismaz divreiz gadā.
4. Ja stresa tests atklāj kādu NTF ievainojamību, NTF pārvaldnieks izstrādā izvērstu ziņojumu ar stresa testēšanas rezultātiem un ierosināto rīcības plānu.
Ja nepieciešams, NTF pārvaldnieks veic darbības, lai stiprinātu NTF noturību, tostarp darbības, kas pastiprina NTF aktīvu likviditāti vai kvalitāti, un nekavējoties informē NTF kompetento iestādi par veiktajiem pasākumiem.
5. Izvērsto ziņojumu ar stresa testēšanas rezultātiem un ierosināto rīcības plānu iesniedz izskatīšanai NTF valdē vai attiecīgā gadījumā NTF pārvaldnieka valdē. Nepieciešamības gadījumā valde groza ieteikto rīcības plānu un apstiprina galīgo rīcības plānu. Izvērsto ziņojumu un ierosināto rīcības plānu glabā vismaz piecus gadus.
Izvērsto ziņojumu un ierosināto rīcības plānu iesniedz NTF kompetentajai iestādei pārskatīšanai.
6. NTF kompetentā iestāde 5. punktā minēto izvērsto ziņojumu nosūta EVTI.
7. EVTI izstrādā vadlīnijas, lai izveidotu kopīgus atsauces parametrus stresa testa scenārijiem, kas jāietver stresa testos, ņemot vērā 1. punktā precizētos faktorus. Vadlīnijas atjaunina vismaz reizi gadā, ņemot vērā notikumu attīstību tirgū.
IV NODAĻA
Vērtēšanas noteikumi
29. pants
NTF vērtēšana
1. NTF aktīvus vērtē vismaz reizi dienā.
2. NTF aktīvus vērtē, izmantojot novērtējumu pēc tirgus vērtības, ja tas ir iespējams.
3. Ja izmanto novērtējumu pēc tirgus vērtības:
a) |
NTF aktīva vērtēšanai izmanto piesardzīgāku pieprasījuma un piedāvājuma novērtējumu, izņemot gadījumus, kad aktīva noslēgšanu var veikt par vidējo tirgus cenu; |
b) |
izmanto tikai kvalitatīvus tirgus datus; šādus datus novērtē, pamatojoties uz šādiem faktoriem:
|
4. Ja nav iespējams izmantot novērtējumu pēc tirgus vērtības vai ja tirgus dati nav pietiekami kvalitatīvi, NTF aktīvu vērtē konservatīvi, izmantojot novērtējumu pēc modeļa.
Modelis precīzi aplēš NTF aktīva īsto vērtību, pamatojoties uz visiem šādiem jaunākajiem pamatfaktoriem:
a) |
aktīva apjoms un apgrozījums tirgū; |
b) |
emisijas apmērs un emisijas daļa, ko NTF plāno iegādāties vai pārdot; |
c) |
ar aktīvu saistītais tirgus risks, procentu likmes risks, kredītrisks. |
Ja izmanto novērtējumu pēc modeļa, amortizētās iegādes vērtības metodi neizmanto.
5. Par novērtēšanu, kas veikta saskaņā ar 2., 3., 4., 6. un 7. punktu, paziņo kompetentajām iestādēm.
6. Neatkarīgi no 2., 3. un 4. punkta valsts parāda NNAV NTF aktīvus papildus var vērtēt, izmantojot amortizētās iegādes vērtības metodi.
7. Atkāpjoties no 2. un 4. punkta, ZSNAV NTF aktīvus, kuru atlikušais termiņš ir līdz 75 dienām, papildus 2. un 3. punktā minētajam novērtējumam pēc tirgus vērtības un 4. punktā minētajam novērtējumam pēc modeļa var novērtēt, izmantojot amortizētās iegādes vērtības metodi.
Amortizētās iegādes vērtības metodi izmanto ZSNAV NTF aktīva vērtēšanai tikai tādos apstākļos, kad minētā aktīva cena, kas aprēķināta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, nenovirzās no minētā aktīva cenas, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, vairāk nekā par 10 bāzes punktiem. Gadījumā, ja ir šāda novirze, minētā aktīva cenu aprēķina saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu.
30. pants
NAV aprēķināšana uz akciju vai ieguldījumu apliecību
1. NTF aprēķina NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību kā starpību starp visu NTF aktīvu summu un visu NTF saistību summu, ko novērtē pēc tirgus vērtības vai pēc modeļa, vai abām šīm metodēm un ko dala ar NTF atlikušo akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu.
2. NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību noapaļo līdz tuvākajam bāzes punktam vai tā ekvivalentam, ja NAV tiek publicēta naudas vienības izteiksmē.
3. NAV uz NTF akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķina un publicē vismaz reizi dienā NTF tīmekļa vietnes publiskajā daļā.
31. pants
Valsts parāda NNAV NTF nemainīgas NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķināšana
1. Valsts parāda NNAV NTF aprēķina nemainīgas NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību kā starpību starp visu tā aktīvu summu, kas novērtēta saskaņā ar amortizētās iegādes vērtības metodi, kā noteikts 29. panta 6. punktā, un visu tā saistību summu, kas dalīta ar tā atlikušo akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu.
2. Valsts parāda NNAV NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību noapaļo līdz tuvākajam procentpunktam vai tā ekvivalentam, ja nemainīgo NAV publicē naudas vienības izteiksmē.
3. Valsts parāda NNAV NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķina vismaz reizi dienā.
4. Starpību starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un saskaņā ar 30. pantu aprēķināto NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību kontrolē un publicē reizi dienā NTF tīmekļa vietnes publiskajā daļā.
32. pants
ZSNAV NTF nemainīgas NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķināšana
1. ZSNAV NTF aprēķina nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību kā starpību starp visu tā aktīvu summu, kas novērtēta pēc amortizētās iegādes vērtības metodes, kā noteikts 29. panta 7. punktā, un visu tā saistību summu, kas dalīta ar tā atlikušo akciju vai ieguldījumu apliecību skaitu.
2. ZSNAV NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību noapaļo līdz tuvākajam procentpunktam vai tā ekvivalentam, ja NAV tiek publicēta naudas vienības izteiksmē.
3. ZSNAV NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību aprēķina vismaz reizi dienā.
4. Starpību starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un saskaņā ar 30. pantu aprēķināto NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību kontrolē un publicē reizi dienā NTF tīmekļa vietnes publiskajā daļā.
33. pants
Emisijas un atpakaļpirkšanas cena
1. NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības emitē vai atpērk par cenu, kas vienāda ar NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, neatkarīgi no NTF prospektā noteiktajām atļautajām komisijas naudām vai maksām.
2. Atkāpjoties no 1. punkta:
a) |
NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības var emitēt vai atpirkt par cenu, kas vienāda ar NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību; |
b) |
ZSNAV NTF akcijas vai ieguldījumu apliecības var emitēt vai atpirkt par cenu, kas vienāda ar NTF nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, bet tikai tad, ja nemainīgā NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 32. panta 1., 2. un 3. punktu, nenovirzās no NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 30. pantu, vairāk nekā par 20 bāzes punktiem. |
Attiecībā uz b) apakšpunktu, ja nemainīgā NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 32. panta 1., 2. un 3. punktu, novirzās no NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 30. pantu, vairāk nekā par 20 bāzes punktiem, sekojošo atpakaļpirkšanu vai parakstīšanu veic par cenu, kas vienāda ar NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, ko aprēķina saskaņā ar 30. pantu.
NTF pārvaldnieks pirms līguma noslēgšanas rakstiski skaidri brīdina potenciālos ieguldītājus par to, kādos apstākļos ZSNAV NTF vairs neatpirks vai neveiks parakstīšanos ar nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību.
V NODAĻA
Īpašas prasības attiecībā uz valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF
34. pants
Īpašas prasības attiecībā uz valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF
1. Valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un konsekventi piemēro prudenciālas un stingras likviditātes pārvaldības procedūras, lai nodrošinātu atbilstību iknedēļas likviditātes robežvērtībām, ko piemēro šādiem fondiem. Likviditātes pārvaldības procedūras skaidri apraksta fonda darbības noteikumos vai dibināšanas dokumentos, kā arī prospektā.
Lai nodrošinātu atbilstības iknedēļas likviditātes robežvērtībām, piemēro turpmāk minēto:
a) |
ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru termiņš ir nedēļa, kā izklāstīts 24. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kļūst mazāks par 30 % no valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF kopējiem aktīviem un dienas neto atpakaļpirkšana vienā darbdienā pārsniedz 10 % no kopējiem aktīviem, valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF pārvaldnieks nekavējoties informē par to valdi, un valde veic dokumentētu situācijas novērtēšanu, lai noteiktu piemērotu rīcības plānu, ņemot vērā ieguldītāju intereses, un lemj, vai piemērot vienu vai vairākus no šiem pasākumiem:
|
b) |
ikreiz, kad tādu aktīvu īpatsvars, kuru termiņš ir nedēļa, kā izklāstīts 24. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kļūst mazāks par 10 % no kopējiem aktīviem, valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF pārvaldnieks nekavējoties informē par to valdi, un valde veic dokumentētu situācijas novērtēšanu un, pamatojoties uz šādu novērtējumu un ņemot vērā ieguldītāju intereses, piemēro vienu vai vairākus no šiem pasākumiem un dokumentē savas izvēles iemeslus:
|
2. Ja 90 dienu laikposmā kopējais apturēšanu ilgums pārsniedz 15 dienas, valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF automātiski pārstāj būt par valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF. Valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF nekavējoties rakstiski informē par to katru ieguldītāju skaidrā un saprotamā veidā.
3. Pēc tam, kad valsts parāda NNAV NTF vai ZSNAV NTF valde ir noteikusi savu rīcības plānu attiecībā uz 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem, tā nekavējoties sniedz minētā NTF kompetentajai iestādei detalizētu informāciju par savu lēmumu.
VI NODAĻA
Ārējais atbalsts
35. pants
Ārējais atbalsts
1. NTF nesaņem ārēju atbalstu.
2. Ārējs atbalsts ir tiešs vai netiešs atbalsts, ko NTF piedāvā trešā persona, tostarp NTF sponsors, un kas paredzēts, lai garantētu NTF likviditāti vai stabilizētu NTF NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, vai kā rezultātā tas notiktu.
Ārējs atbalsts ietver:
a) |
trešās personas veikta naudas līdzekļu iepludināšana; |
b) |
trešās personas veikta NTF aktīvu iegāde par paaugstinātu cenu; |
c) |
trešās personas veikta NTF akciju vai ieguldījumu apliecību iegāde, lai nodrošinātu fondam likviditāti; |
d) |
trešā personas veikta jebkāda veida tieša vai netieša galvojuma, garantijas vai atbalsta vēstules sniegšana NTF labā; |
e) |
jebkura trešās personas darbība, kuras tiešs vai netiešs mērķis ir saglabāt NTF likviditātes profilu un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību. |
VII NODAĻA
Pārredzamības prasības
36. pants
Pārredzamība
1. NTF katrā savā vai tā pārvaldnieka izsniegtā ārējā dokumentā, ziņojumā, apliecinājumā, reklāmā, vēstulē vai jebkurā citā rakstiskā pierādījumā, kas adresēts vai paredzēts izplatīšanai iespējamajiem ieguldītājiem, akciju turētājiem vai akcionāriem, skaidri norāda, kāda veida NTF tas ir saskaņā ar 3. panta 1. punktu un vai tas ir īstermiņa vai standarta NTF.
2. NTF pārvaldnieks vismaz reizi nedēļā dara pieejamu NTF ieguldītājiem visu šo informāciju:
a) |
NTF portfeļa termiņu sadalījums; |
b) |
NTF kredīta profils; |
c) |
NTF WAM un WAL; |
d) |
informācija par 10 lielākajiem ieguldījumiem NTF, tostarp nosaukums, valsts, termiņš un aktīva veids un pārdošanas ar atpirkšanu līgumu un pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā – darījuma partneris; |
e) |
NTF aktīvu kopējā vērtība; |
f) |
NTF neto peļņa. |
3. Jebkurā NTF dokumentā, ko izmanto tirgošanai, skaidri norāda visus šādus paziņojumus:
a) |
ka NTF nav garantēts ieguldījums; |
b) |
ka ieguldījums NTF atšķiras no ieguldījumiem noguldījumos, jo īpaši norādot uz risku, ka NTF ieguldītā pamatsumma var svārstīties; |
c) |
ka NTF nepaļaujas uz ārēju atbalstu NTF likviditātes garantēšanai vai NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību stabilizēšanai; |
d) |
ka pamatsummas zaudēšanas risks jāuzņemas ieguldītājam. |
4. Neviens NTF vai NTF pārvaldnieka paziņojums ieguldītājiem vai potenciālajiem ieguldītājiem nekādā veidā neietver norādi, ka ieguldījums NTF akcijās vai ieguldījumu apliecībās ir garantēts.
5. NTF ieguldītājus skaidri informē par metodi vai metodēm, ko NTF izmanto NTF aktīvu vērtēšanai un NAV aprēķināšanai.
Valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF skaidri paskaidro ieguldītājiem un potenciālajiem ieguldītājiem ikvienu amortizētās iegādes vērtības metodes vai noapaļošanas, vai to abu izmantojumu.
37. pants
Ziņošana kompetentajām iestādēm
1. NTF pārvaldnieks vismaz reizi ceturksnī ziņo NTF kompetentajai iestādei informāciju par katru NTF, ko tas pārvalda.
Atkāpjoties no pirmās daļas, NTF pārvaldnieks ziņo NTF kompetentajai iestādei par NTF, kura pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz EUR 100 000 000, vismaz reizi gadā.
NTF pārvaldnieks pēc pieprasījuma sniedz saskaņā ar pirmo un otro daļu ziņoto informāciju arī NTF pārvaldnieka kompetentajai iestādei, ja tā atšķiras no NTF kompetentās iestādes.
2. Informācijā, kuru ziņo, ievērojot 1. punktu, ietver šādus punktus:
a) |
NTF veids un īpašības; |
b) |
portfeļa rādītāji, piemēram, kopējā aktīvu vērtība, NAV, WAM, WAL, termiņu sadalījums, likviditāte un peļņa; |
c) |
stresa testu rezultāti un attiecīgā gadījumā ierosinātais rīcības plāns; |
d) |
informācija par aktīviem, kas tiek turēti NTF portfelī, tostarp:
|
e) |
informācija par NTF saistībām, tostarp:
|
Ja nepieciešams un tam ir pienācīgs pamatojums, kompetentās iestādes var pieprasīt papildu informāciju.
3. Papildus 2. punktā minētajai informācijai NTF pārvaldnieks par katru ZSNAV NTF, ko tas pārvalda, ziņo arī:
a) |
katru gadījumu, kad aktīva cenas vērtējums, izmantojot amortizētās iegādes vērtības metodi saskaņā ar 29. panta 7. punkta pirmo daļu, novirzās no minētā aktīva cenas, kas aprēķināta saskaņā ar 29. panta 2., 3. un 4. punktu, vairāk nekā par 10 bāzes punktiem; |
b) |
katru gadījumu, kad nemainīgā NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 32. panta 1. un 2. punktu, novirzās no NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, kas aprēķināta saskaņā ar 30. pantu, vairāk nekā par 20 bāzes punktiem; |
c) |
katru gadījumu, kad rodas 34. panta 3. punktā minētā situācija, un pasākumus, ko valde veic saskaņā ar 34. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu. |
4. EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai izveidotu ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta visa 2. un 3. punktā minētā informācija.
EVTI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2018. gada 21. janvārim.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
5. Kompetentās iestādes nosūta EVTI visu informāciju, kas saņemta, ievērojot šo pantu. Šādu informāciju nosūta EVTI ne vēlāk kā 30 dienas pēc ziņošanas ceturkšņa beigām.
EVTI vāc informāciju, lai izveidotu centrālu datubāzi par visiem NTF, kuri veic uzņēmējdarbību, tiek pārvaldīti vai tirgoti Savienībā. Eiropas Centrālajai bankai ir piekļuves tiesības minētajai datubāzei tikai statistikas nolūkiem.
VIII NODAĻA
Uzraudzība
38. pants
Kompetento iestāžu veiktā uzraudzība
1. Kompetentās iestādes pastāvīgi uzrauga atbilstību šai regulai.
2. NTF kompetentā iestāde vai attiecīgā gadījumā NTF pārvaldnieka kompetentā iestāde ir atbildīga par to, lai tiktu uzraudzīta atbilstība II līdz VII nodaļai.
3. NTF kompetentā iestāde ir atbildīga par to, lai tiktu uzraudzīta atbilstība fonda darbības noteikumos vai dibināšanas dokumentos noteiktajiem pienākumiem un prospektā noteiktajiem pienākumiem, kuri ir atbilstīgi šai regulai.
4. NTF pārvaldnieka kompetentā iestāde ir atbildīga par to, lai tiktu uzraudzīta NTF pārvaldnieka procedūru un organizatoriskās struktūras atbilstība tam, lai NTF pārvaldnieks spētu izpildīt pienākumus un noteikumus, kuri attiecas uz visu to NTF struktūru un darbību, ko tas pārvalda.
5. Kompetentās iestādes uzrauga PVKIU un AIF, kas veic uzņēmējdarbību vai tiek tirgoti to teritorijā, lai pārliecinātos, ka tie neizmanto NTF nosaukumu vai neļauj secināt, ka tie ir NTF, ja vien tie neatbilst šīs regulas prasībām.
39. pants
Kompetento iestāžu pilnvaras
Neskarot pilnvaras, kas piešķirtas kompetentajām iestādēm attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK vai 2011/61/ES, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesībām ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kuras nepieciešamas, lai pildītu to funkcijas saskaņā ar šo regulu. Tām jo īpaši ir pilnvaras veikt visas šīs darbības:
a) |
pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt tā kopiju vai nokopēt to; |
b) |
pieprasīt NTF vai NTF pārvaldniekam sniegt informāciju bez kavēšanās; |
c) |
pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar NTF vai NTF pārvaldnieka darbībām; |
d) |
veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot; |
e) |
veikt atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka NTF vai NTF pārvaldnieks aizvien atbilst šai regulai; |
f) |
izdot rīkojumu, lai nodrošinātu, ka NTF vai NTF pārvaldnieks atbilst šai regulai un atturas atkārtot jebkādu rīcību, ar kuru tas varētu pārkāpt šo regulu. |
40. pants
Sankcijas un citi pasākumi
1. Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām un citiem pasākumiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas un citi pasākumi ir efektīvi, samērīgi un atturoši.
2. Dalībvalstis 1. punktā minētos noteikumus līdz 2018. gada 21. jūlijam dara zināmus Komisijai un EVTI. Tās nekavējoties ziņo Komisijai un EVTI par jebkādiem to turpmākiem grozījumiem.
41. pants
Īpaši pasākumi
1. Neskarot pilnvaras, kas kompetentajām iestādēm piešķirtas attiecīgi saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK vai 2011/61/ES, NTF vai NTF pārvaldnieka kompetentā iestāde, ievērojot proporcionalitātes principu, veic atbilstīgus 2. punktā minētos pasākumus, ja NTF vai NTF pārvaldnieks:
a) |
neatbilst kādai no prasībām attiecībā uz aktīvu sastāvu, pārkāpjot 9. līdz 16. pantu; |
b) |
neatbilst kādai no ieguldījumu politikas prasībām, pārkāpjot 17., 18., 24. vai 25. pantu; |
c) |
ir ieguvis darbības atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus, pārkāpjot 4. vai 5. pantu; |
d) |
izmanto nosaukumu “naudas tirgus fonds”, “NTF” vai citu nosaukumu, kas ļauj secināt, ka PVKIU vai AIF ir NTF, pārkāpjot 6. pantu; |
e) |
neatbilst kādai no prasībām attiecībā uz iekšējo kredītkvalitātes novērtējumu, pārkāpjot 19. vai 20. pantu; |
f) |
neatbilst kādai no pārvaldības, dokumentācijas vai pārredzamības prasībām, pārkāpjot 21., 23., 26., 27., 28. vai 36. pantu; |
g) |
neatbilst kādai no prasībām attiecībā uz vērtēšanu, pārkāpjot 29., 30., 31., 32., 33. vai 34. pantu. |
2. Gadījumos, kas minēti 1. punktā, NTF kompetentā iestāde pēc vajadzības:
a) |
veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgais NTF vai NTF pārvaldnieks atbilst attiecīgajiem noteikumiem; |
b) |
anulē darbības atļauju, kas piešķirta saskaņā ar 4. vai 5. pantu. |
42. pants
EVTI pilnvaras un kompetence
1. EVTI ir pilnvaras, kas nepieciešamas, lai veiktu uzdevumus, kuri tai noteikti ar šo regulu.
2. EVTI pilnvaras saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK un 2011/61/ES tiek īstenotas arī attiecībā uz šo regulu un atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 45/2001.
3. Piemērojot Regulu (ES) Nr. 1095/2010, šo regulu ietver turpmākā juridiski saistošā Savienības tiesību aktā, kas piešķir uzdevumus iestādei, kura minēta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 1. panta 2. punktā.
43. pants
Iestāžu sadarbība
1. NTF kompetentā iestāde un NTF pārvaldnieka kompetentā iestāde, ja tā ir cita iestāde, sadarbojas viena ar otru un apmainās ar informāciju, lai pildītu pienākumus, kas tām noteikti ar šo regulu.
2. Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas cita ar citu, lai pildītu attiecīgos pienākumus, kas tām noteikti ar šo regulu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.
3. Kompetentās iestādes un EVTI apmainās ar visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai tās pildītu attiecīgos pienākumus, kuri tām noteikti ar šo regulu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, jo īpaši – lai identificētu un novērstu šīs regulas pārkāpumus. Dalībvalstu kompetentās iestādes, kas saskaņā ar šo regulu ir atbildīgas par NTF darbības atļauju piešķiršanu vai NTF uzraudzību, paziņo informāciju citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja šāda informācija ir būtiska, lai uzraudzītu un reaģētu uz potenciālo ietekmi, kāda darbībām, ko veic individuāls NTF vai NTF kopumā, var būt uz sistēmiski svarīgu finanšu iestāžu stabilitāti un netraucētu to tirgu darbību, kuros NTF darbojas. Informē arī EVTI un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), un tās nosūta minēto informāciju pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
4. EVTI, pamatojoties uz informāciju, ko valsts kompetentās iestādes nosūtījušas, ievērojot 37. panta 5. punktu, saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010, sagatavo ziņojumu Komisijai saistībā ar šīs regulas 46. pantā izklāstīto pārskatīšanu.
IX NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
44. pants
Pieeja attiecībā uz esošajiem PVKIU un AIF
1. Esošie PVKIU vai AIF, kas veic ieguldījumus īstermiņa aktīvos un kam ir konkrēti vai kumulatīvi mērķi, piedāvājot ieņēmumus atbilstīgi naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījumu vērtību, līdz 2019. gada 21. janvārim iesniedz NTF kompetentajai iestādei pieteikumu kopā ar visiem dokumentiem un pierādījumiem, kas nepieciešami, lai apliecinātu atbilstību šai regulai.
2. NTF kompetentā iestāde ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai PVKIU vai AIF atbilst šai regulai saskaņā ar 4. un 5. pantu. NTF kompetentā iestāde pieņem lēmumu un nekavējoties par to paziņo PVKIU vai AIF.
45. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 11., 15. un 22. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11., 15. un 22. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 11., 15. un 22. pantu pieņemtie deleģētie akti stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
46. pants
Pārskatīšana
1. Komisija līdz 2022. gada 21. jūlijam pēc apspriešanās ar EVTI un attiecīgā gadījumā ESRK, tostarp par to, vai ir izdarāmas izmaiņas režīmā, kas attiecas uz valsts parāda NNAV NTF un ZSNAV NTF, pārskata šīs regulas atbilstību no prudenciālā un ekonomiskā viedokļa.
2. Pārskatīšanā jo īpaši:
a) |
analizē šīs regulas piemērošanā gūto pieredzi, ietekmi uz ieguldītājiem, NTF un NTF pārvaldniekiem Savienībā; |
b) |
novērtē NTF lomu dalībvalstu emitētu vai garantētu parādu iegādē; |
c) |
ņem vērā dalībvalstu emitētu vai garantētu parādu specifiskās īpašības un šādu parādu lomu dalībvalstu finansēšanā; |
d) |
ņem vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. punktā minēto ziņojumu; |
e) |
ņem vērā šīs regulas ietekmi uz īstermiņa finansējuma tirgiem; |
f) |
ņem vērā regulējuma attīstību starptautiskā līmenī. |
Komisija līdz 2022. gada 21. jūlijam iesniedz ziņojumu par to, vai ir iespējams izveidot 80 % ES valsts parāda kvotu. Minētajā ziņojumā aplūko īstermiņa ES valsts parāda instrumentu pieejamību un novērtē, vai ZSNAV NTF varētu būt piemērota alternatīva ārpussavienības valsts parāda NNAV NTF. Ja Komisija ziņojumā secina, ka ieviest 80 % ES valsts parāda kvotu un pakāpeniski izbeigt valsts parāda NNAV NTF, kas ietver neierobežotu ārpussavienības valsts parāda summu, nav iespējams, tai būtu jāsniedz tam pamatojums. Ja Komisija secina, ka ir iespējams ieviest 80 % ES valsts parāda kvotu, Komisijai būtu jāiesniedz tiesību aktu priekšlikumi, lai ieviestu šādu kvotu, saskaņā ar kuru vismaz 80 % no valsts parāda NNAV NTF aktīviem jāiegulda ES valsts parāda instrumentos. Turklāt, ja Komisija secina, ka ZSNAV NTF ir kļuvuši par piemērotu alternatīvu ārpussavienības valsts parāda NNAV NTF, tā var iesniegt atbilstīgus priekšlikumus, lai vispār atceltu atkāpi attiecībā uz valsts parāda NNAV NTF.
Pārskatīšanas rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot atbilstošus grozījumu priekšlikumus.
47. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2018. gada 21. jūlija, izņemot 11. panta 4. punktu, 15. panta 7. punktu, 22. pantu un 37. panta 4. punktu, ko piemēro no 2017. gada 20. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2017. gada 14. jūnijā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
A. TAJANI
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
H. DALLI
(1) OV C 255, 6.8.2014., 3. lpp.
(2) OV C 170, 5.6.2014., 50. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 16. maija lēmums.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (2009. gada 16. septembris) par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/14/ES (2013. gada 21. maijs), ar ko groza Direktīvu 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību, Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) un Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem (OV L 145, 31.5.2013., 1. lpp.).
(9) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību (OV L 83, 22.3.2013., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(11) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
(15) Komisijas Direktīva 2007/16/EK (2007. gada 19. marts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), paskaidrojot atsevišķas definīcijas (OV L 79, 20.3.2007., 11. lpp.).
(16) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).
DIREKTĪVAS
30.6.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 169/46 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2017/1132
(2017. gada 14. jūnijs)
attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem
(kodificēta redakcija)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
I SADAĻA |
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI PAR KAPITĀLSABIEDRĪBU IZVEIDI UN DARBĪBU | 55 |
I nodaļa |
Priekšmets | 55 |
II nodaļa |
Sabiedrības inkorporēšana un spēkā neesamība un tās saistību spēkā esamība | 56 |
1. iedaļa |
Akciju sabiedrības inkorporēšana | 56 |
2. iedaļa |
Kapitālsabiedrības spēkā neesamība un tās saistību spēkā esamība | 57 |
III nodaļa |
Atklātība un centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējā savienojamība | 59 |
1. iedaļa |
Vispārīgie noteikumi | 59 |
2. iedaļa |
Atklātībā nodošanas noteikumi, kas ir piemērojami citu dalībvalstu sabiedrību filiālēm | 66 |
3. iedaļa |
Informācijas atklāšanas noteikumi, kas piemērojami trešo valstu sabiedrību filiālēm | 68 |
4. iedaļa |
Piemērošanas un īstenošanas kārtība | 69 |
IV nodaļa |
Kapitāla saglabāšana un mainīšana | 70 |
1. iedaļa |
Kapitāla prasības | 70 |
2. iedaļa |
Nodrošinājums attiecībā uz pamatkapitāla saglabāšanu | 71 |
3. iedaļa |
Noteikumi par izmaksām | 74 |
4. iedaļa |
Noteikumi par sabiedrību pašu akciju iegādi | 75 |
5. iedaļa |
Noteikumi par kapitāla palielināšanu un samazināšanu | 80 |
6. iedaļa |
Piemērošanas un īstenošanas kārtība | 85 |
II SADAĻA |
KAPITĀLSABIEDRĪBU APVIENOŠANA UN SADALĪŠANA | 86 |
I nodaļa |
Akciju sabiedrību apvienošana | 86 |
1. iedaļa |
Vispārīgie noteikumi par apvienošanos | 86 |
2. iedaļa |
Apvienošanās iegādājoties | 87 |
3. iedaļa |
Apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību | 93 |
4. iedaļa |
Tādas sabiedrības iegāde, kurā otrai sabiedrībai pieder 90 % vai vairāk akciju | 93 |
5. iedaļa |
Citas darbības, ko uzskata par apvienošanos | 95 |
II nodaļa |
Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās | 95 |
III nodaļa |
Akciju sabiedrības sadalīšana | 103 |
1. iedaļa |
Vispārīgie noteikumi | 103 |
2. iedaļa |
Sadalīšana iegādājoties | 103 |
3. iedaļa |
Sadalīšana, veidojot jaunas sabiedrības | 110 |
4. iedaļa |
Sadalīšana tiesu iestādes uzraudzībā | 111 |
5. iedaļa |
Citi procesi, ko uzskata par sadalīšanu | 111 |
6. iedaļa |
Piemērošanas kārtība | 112 |
III SADAĻA |
NOBEIGUMA NOTEIKUMI | 112 |
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu un 2. punkta g) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Padomes Direktīvas 82/891/EEK (3) un 89/666/EEK (4), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/56/EK (5), 2009/101/EK (6), 2011/35/ES (7) un 2012/30/ES (8) ir vairākas reizes būtiski grozītas (9). Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētās direktīvas būtu jākodificē. |
(2) |
Koordinācija, kas paredzēta Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktā un Vispārīgajā programmā par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un kas tika sākta ar Padomes Pirmo direktīvu 68/151/EEK (10), ir īpaši svarīga attiecībā uz akciju sabiedrībām, jo šādu sabiedrību darbība dominē dalībvalstu ekonomikā un bieži paplašinās ārpus vienas valsts robežām. |
(3) |
Lai nodrošinātu līdzvērtīgu minimālās aizsardzības līmeni gan akciju sabiedrību akcionāriem, gan to kreditoriem, ir īpaši svarīgi koordinēt valstu noteikumus attiecībā uz šādu sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu, palielināšanu vai samazināšanu. |
(4) |
Savienībā akciju sabiedrībām to statūtos vai dibināšanas dokumentā ir jānodrošina, ka jebkura ieinteresēta persona var iepazīties ar galvenajām ziņām par šo sabiedrību, tostarp precīzu tās kapitāla sastāvu. |
(5) |
Trešo personu aizsardzība būtu jānodrošina, pieņemot tādus noteikumus, kuri pēc iespējas mazinātu iemeslus, kuru dēļ saistības, ko kāds uzņēmies akciju sabiedrību vai citu ierobežotas atbildības sabiedrību vārdā, nav spēkā. |
(6) |
Lai nodrošinātu skaidrību tiesību aktos par attiecībām gan starp sabiedrībām un trešām personām, gan arī starp sabiedrību dalībniekiem, ir jāierobežo gadījumi, kad var rasties spēkā neesamība un kad atzīt par spēkā neesošu ar atpakaļejošu datumu, un ir jānosaka īss termiņš, kurā trešās personas var celt iebildumus pret jebkuru šādu atzīšanu. |
(7) |
Lai nodrošinātu trešo personu interešu aizsardzību, ir īpaši svarīgi koordinēt valstu noteikumus, kas attiecas uz akciju sabiedrību vai citu ierobežotas atbildības sabiedrību atklātību, saistību, kuras tās uzņēmušās, spēkā esamību un sabiedrību spēkā neesamību. |
(8) |
Sabiedrības pamatdokumentiem vajadzētu būt pieejamiem, lai trešās personas varētu iepazīties ar to saturu un citu informāciju, kas attiecas uz sabiedrību, īpaši ar ziņām par personām, kuras ir pilnvarotas uzņemties saistības sabiedrības vārdā. |
(9) |
Neskarot tos būtiskos priekšnoteikumus un formalitātes, ko nosaka dalībvalstu tiesību akti, sabiedrībām vajadzētu būt iespējai izvēlēties reģistrēt obligāti iesniedzamos dokumentus un ziņas papīra formātā vai elektroniski. |
(10) |
Būtu jānodrošina iespēja ieinteresētajām personām iegūt šo dokumentu kopijas un ziņas no reģistra gan papīra formātā, gan elektroniski. |
(11) |
Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām izlemt, vai saglabāt valsts oficiālo vēstnesi, kurā publicē obligāti iesniedzamos aktus un ziņas papīra formātā vai elektroniski, vai arī nodot tos atklātībā ar līdzekļiem, kas ir līdzvērtīgi. |
(12) |
Lai veicinātu pārrobežu piekļuvi informācijai par sabiedrībām, papildus obligātajai nodošanai atklātībā vienā no tām valodām, kuras lieto sabiedrības dalībvalstī, ir pieļaujama brīvprātīga prasīto dokumentu un ziņu reģistrēšana citās valodās. Labticīgām trešām personām vajadzētu būt iespējai atsaukties uz šiem tulkojumiem. |
(13) |
Tādēļ ir lietderīgi precizēt, ka paziņojums par obligāti sniedzamajām ziņām, kas izklāstītas šajā direktīvā, būtu jāiekļauj visās sabiedrību vēstulēs un pasūtījuma veidlapās neatkarīgi no tā, vai tās ir papīra formā vai tiek izmantoti citi līdzekļi. Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, ir arī lietderīgi noteikt, lai minētais paziņojums par obligāti sniedzamajām ziņām būtu ievietots katras sabiedrības interneta vietnē. |
(14) |
Filiāles atvēršana tāpat kā meitasuzņēmuma izveidošana ir viena no iespējām, ko pašlaik var izmantot sabiedrības, īstenojot tiesības veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. |
(15) |
Koordinācijas trūkums attiecībā uz filiālēm, jo īpaši atklātības jomā, rada akcionāru un trešo personu aizsardzības atšķirības starp sabiedrībām, kas citās dalībvalstīs atver filiāles, un tām, kas tajās izveido meitasuzņēmumus. |
(16) |
Lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kas veic darījumus ar sabiedrībām, izmantojot filiāļu starpniecību, ir vajadzīgi pasākumi attiecībā uz atklātības prasībām dalībvalstī, kurā filiāle atrodas. Dažos aspektos filiāles ietekme ekonomikā un sociālajā jomā var būt līdzvērtīga meitasuzņēmuma ietekmei, tādējādi radot sabiedrībā interesi iegūt sabiedrības datus filiālē. Lai šādu atklātību panāktu, ir jāizmanto jau ieviestā procedūra, kādu Savienībā izmanto attiecībā uz akciju sabiedrībām. |
(17) |
Šāda nodošana atklātībā attiecas uz daudziem svarīgiem dokumentiem un ziņām, kā arī uz grozījumiem, kas tajos izdarīti. |
(18) |
Šādu atklātību, izņemot pārstāvības pilnvaras, nosaukumu, juridisko formu, sabiedrības darbības izbeigšanu un maksātnespējas procedūras, kas uz to attiecas, var ierobežot līdz informācijai par pašu filiāli kopā ar norādi par tās sabiedrības reģistru, kurai pieder filiāle, jo saskaņā ar Savienības noteikumiem visa informācija par sabiedrību ir pieejama minētajā reģistrā. |
(19) |
Pēc valstu tiesību aktu koordinācijas attiecībā uz sabiedrību grāmatvedības dokumentu sagatavošanu, revīziju un atklātību vairs nav pamatojuma valstu noteikumiem par to grāmatvedības dokumentu atklātību, kas attiecas uz filiālēm. Tāpēc pietiek ar to, ka filiāles reģistrā nodod atklātībā grāmatvedības dokumentus, ko revidējusi un nodevusi atklātībā sabiedrība. |
(20) |
Uz vēstulēm un pasūtījumu veidlapām, kuras lieto filiāle, būtu jābūt vismaz tādai pašai informācijai kā uz sabiedrības vēstulēm un pasūtījumu veidlapām, kā arī jānorāda reģistrs, kurā reģistrēta filiāle. |
(21) |
Lai nodrošinātu to, ka šīs direktīvas mērķi tiek pilnībā īstenoti, un lai izvairītos no jebkādas diskriminācijas, kas saistīta ar sabiedrības izcelsmes valsti, šai direktīvai būtu jāattiecas arī uz tām filiālēm, kuras atver sabiedrības, uz ko attiecas trešo valstu tiesību akti un kuras ir izveidotas tādās juridiskās formās, kas ir līdzīgas sabiedrībām, uz kurām attiecas šī direktīva. Šādām filiālēm ir jāpiemēro īpaši noteikumi, kas atšķiras no tiem, kurus piemēro tām sabiedrību filiālēm, uz ko attiecas citu dalībvalstu tiesību akti, jo šī direktīva neattiecas uz trešo valstu sabiedrībām. |
(22) |
Šī direktīva nekādi neietekmē tās filiālēm izvirzītās atklātības prasības, kuras regulē citi noteikumi, piemēram, tiesību akti par nodarbināto tiesībām iegūt informāciju, nodokļu tiesību akti vai noteikumi par informācijas sniegšanu statistikas nolūkos. |
(23) |
Centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpēja savienojamība ir noteikta kā viens no nepieciešamajiem pasākumiem uzņēmējdarbībai draudzīgākas tiesiskās un fiskālās vides veidošanai. Tai būtu jāveicina Eiropas sabiedrību konkurētspēja, samazinot administratīvo slogu un palielinot juridisko noteiktību, tādējādi sekmējot globālās ekonomiskās un finanšu krīzes pārvarēšanu, kas ir viena no programmas “Eiropa 2020” prioritātēm. Tai būtu arī jāuzlabo pārrobežu sakari starp reģistriem, izmantojot inovācijas informācijas un komunikāciju tehnoloģijā. |
(24) |
Eiropas daudzgadu e-tiesiskuma rīcības plāns 2009.–2013. gadam (11) paredzēja izveidot Eiropas e-tiesiskuma portālu (“portāls”), kas darbotos kā vienots Eiropas elektroniskās piekļuves punkts juridiskajai informācijai, tiesu un administratīvajām iestādēm, reģistriem, datubāzēm un citiem pakalpojumiem, un tajā norādīts, ka centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējā savienojamība ir svarīga. |
(25) |
Pārrobežu piekļuvi uzņēmējdarbības informācijai par sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs, var uzlabot tikai tādā gadījumā, ja visas dalībvalstis piedalās elektroniskas saziņas nodrošināšanā starp reģistriem un informācijas pārsūtīšanā individuāliem lietotājiem visā Savienībā standartizētā veidā, izmantojot identisku saturu un savstarpēji savietojamas tehnoloģijas. Šāda reģistru savstarpējā savienojamība būtu jānodrošina dalībvalstu reģistriem (“valstu reģistri”), sniedzot pakalpojumus, kuriem būtu jāveido saskarnes ar Eiropas centrālo platformu (“platforma”). Platformai vajadzētu būt centralizētam informācijas tehnoloģiju rīku kopumam, kas iekļauj pakalpojumus, un tai būtu jāveido vienota saskarne. Minētā saskarne būtu jāizmanto visiem valstu reģistriem. Platformai būtu arī jāsniedz pakalpojumi, kas veido saskarni ar portālu, kurš darbojas kā Eiropas elektroniskās piekļuves punkts, un ar dalībvalstu izveidotajiem papildu piekļuves punktiem. Platforma būtu jāuzskata vienīgi par reģistru savstarpējas savienojamības instrumentu, bet ne par patstāvīgu struktūru, kurai ir juridiskas personas statuss. Pamatojoties uz vienotiem identifikācijas numuriem, platformai būtu jāspēj izplatīt informāciju no katras dalībvalsts reģistriem uz citu dalībvalstu kompetentajiem reģistriem standarta ziņojuma formātā (elektroniskā formā ziņojumiem, ar kuriem apmainās informācijas tehnoloģiju sistēmas, piemēram, XML) un attiecīgās valodas versijā. |
(26) |
Šīs direktīvas mērķis nav izveidot centralizētu reģistru datubāzi, kurā glabā būtisku informāciju par sabiedrībām. Centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas (“reģistru savstarpējās savienojamības sistēma”) īstenošanas posmā būtu jānosaka tikai tāds datu kopums, kas nepieciešams platformas pareizai darbībai. Minētajiem datiem jo īpaši būtu jāietver darbības dati, vārdnīcas un glosāriji. Tas būtu jānosaka, ņemot vērā arī vajadzību nodrošināt reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas efektīvu uzturēšanu. Minētie dati būtu jāizmanto tam, lai nodrošinātu platformas spēju veikt tās funkcijas, un tie nekad nebūtu jādara publiski pieejami tiešā veidā. Turklāt platformai nebūtu jāveic izmaiņas ne valstu reģistros glabāto datu par sabiedrībām saturā, ne informācijā par sabiedrībām, ko pārsūta, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. |
(27) |
Ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/17/ES (12) mērķis nebija saskaņot valstu centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru sistēmas, minētajā direktīvā netika noteikts neviens pienākums dalībvalstīm mainīt savas iekšējās reģistru sistēmas, jo īpaši attiecībā uz datu pārvaldību un glabāšanu, maksām un informācijas izmantošanu un publiskošanu valsts vajadzībām. |
(28) |
Portālam, izmantojot platformu, būtu jāapstrādā individuālu lietotāju iesniegtie vaicājumi par valstu reģistros glabāto informāciju par sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs. Veikto meklējumu rezultātiem vajadzētu būt atspoguļotiem portālā, tostarp paskaidrojošas atzīmes visās Savienības oficiālajās valodās, uzskaitot sniegto informāciju. Turklāt, lai uzlabotu trešo personu aizsardzību citās dalībvalstīs, portālā vajadzētu būt pieejamai pamatinformācijai par to dokumentu un ziņu juridisko spēku, ko publisko atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem, kurus pieņem saskaņā ar šo direktīvu. |
(29) |
Dalībvalstīm būtu jāvar izveidot vienu vai vairākus papildu piekļuves punktus, kas var ietekmēt platformas izmantošanu un uzturēšanu. Tādēļ būtu jāziņo Komisijai par šo punktu izveidi un jebkādām būtiskām izmaiņām to darbībā, jo īpaši par to slēgšanu. Šādam paziņojumam nevajadzētu nekādi ierobežot dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz papildu piekļuves punktu izveidi un to darbību. |
(30) |
Sabiedrībām un to filiālēm, kas atvērtas citās dalībvalstīs, vajadzētu būt vienotam identifikācijas numuram, kas ļautu tās nepārprotami identificēt Savienībā. Identifikācijas numuru ir paredzēts izmantot saziņai starp reģistriem, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. Tādēļ sabiedrībām un filiālēm nevajadzētu būt pienākumam vienoto identifikācijas numuru iekļaut šajā direktīvā minētajās sabiedrību vēstulēs vai pasūtījuma veidlapās. Tām arī turpmāk saviem saziņas mērķiem būtu jāizmanto savs valsts reģistrācijas numurs. |
(31) |
Vajadzētu būt iespējai izveidot skaidru saistību starp reģistru, kurā reģistrēta sabiedrība, un reģistriem, kuros reģistrētas šīs sabiedrības citās dalībvalstīs atvērtās filiāles, un tā izpaustos kā informācijas apmaiņa par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procedūru uzsākšanu un pabeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra, ja tas rada juridiskas sekas tā reģistra dalībvalstī, kurā reģistrēta sabiedrība. Lai gan dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām lemt par to, kādas tieši procedūras ir jāievēro saistībā ar filiāļu reģistrāciju attiecīgajā teritorijā, tām būtu jāgarantē vismaz tas, ka likvidētas sabiedrības filiāles svītro no reģistra bez nepamatotas kavēšanās un, attiecīgā gadījumā, pēc attiecīgās filiāles likvidācijas procedūras. Šis pienākums nebūtu jāpiemēro to sabiedrību filiālēm, kuras ir svītrotas no reģistra, bet kurām ir tiesību pārņēmējs, piemēram, tādos gadījumos kā sabiedrības juridiskās formas maiņa, apvienošanās vai sadalīšana vai tās juridiskās adreses pārrobežu pārcelšana. |
(32) |
Šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz reģistru savstarpējo savienojamību nebūtu jāpiemēro filiālei, ko dalībvalstī atver sabiedrība, uz kuru neattiecas dalībvalsts tiesību akti. |
(33) |
Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai – mainoties informācijai, kas iekļauta reģistros attiecībā uz sabiedrībām, – informācija tiktu atjaunināta bez nepamatotas kavēšanās. Atjauninājums parasti būtu jāpublisko 21 dienas laikā pēc tam, kad ir saņemta pilna dokumentācija par minētajām izmaiņām, tostarp veicot likumības pārbaudi atbilstīgi valstu tiesību aktiem. Minētais termiņš būtu jāsaprot kā prasība dalībvalstīm pielikt saprātīgus centienus, lai ievērotu šajā direktīvā noteikto termiņu. Tas nebūtu jāpiemēro attiecībā uz grāmatvedības dokumentiem, kas sabiedrībām ir obligāti jāiesniedz par katru finanšu gadu. Minētais izņēmums ir attaisnojams ar valstu reģistru pārslodzi pārskatu periodu laikā. Saskaņā ar visām dalībvalstīm kopējiem vispārējiem tiesību principiem šī 21 dienas termiņa skaitīšana būtu jāaptur force majeure gadījumā. |
(34) |
Ja Komisija nolemj izstrādāt un/vai uzturēt platformu ar trešās personas starpniecību, tas būtu jādara atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (13). Dalībvalstu pienācīga iesaistīšanās šajā procesā būtu jāpanāk, ar īstenošanas aktiem nosakot tehniskās specifikācijas publiskā iepirkuma procedūras vajadzībām, kas pieņemti saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (14) 5. pantā |
(35) |
Ja Komisija nolemj uzturēt platformu ar trešās personas starpniecību, būtu jānodrošina reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktība un platformas darbības pienācīga publiska pārraudzība. Sīki izstrādāti noteikumi par platformas uzturēšanas pārvaldību būtu jāpieņem, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā. Jebkurā gadījumā dalībvalstu iesaistīšanās visas sistēmas darbībā būtu jāpanāk, īstenojot regulāru dialogu starp Komisiju un dalībvalstu pārstāvjiem par jautājumiem attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas uzturēšanu un tās turpmāko attīstību. |
(36) |
Centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpēja savienojamība rada vajadzību koordinēt valstu sistēmas, kuru tehniskās īpašības atšķiras. Tas ietver tehnisku pasākumu un specifikāciju pieņemšanu, ņemot vērā atšķirības starp reģistriem. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā risinātu minētos tehniskos un darbības jautājumus. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā. |
(37) |
Šai direktīvai nevajadzētu ierobežot dalībvalstu tiesības iekasēt maksu par informācijas saņemšanu par sabiedrībām, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, ja valstu tiesību akti paredz šādu maksu. Tādēļ reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas tehniskajiem pasākumiem un specifikācijām būtu jāļauj noteikt maksājumu kārtību. Šajā ziņā šai direktīvai nevajadzētu iepriekš noteikt nekādu īpašu tehnisku risinājumu, jo maksājumu kārtība būtu jānosaka īstenošanas aktu pieņemšanas posmā, ņemot vērā plaši pieejamās tiešsaistes maksājumu iespējas. |
(38) |
Varētu būt vēlams, lai nākotnē arī trešām valstīm būtu iespēja piedalīties reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā. |
(39) |
Taisnīgs risinājums attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas finansējumu ir gan Savienības, gan tās dalībvalstu piedalīšanās minētās sistēmas finansēšanā. Dalībvalstīm būtu jāsedz izdevumi saistībā ar savu valsts reģistru pielāgošanu minētajai sistēmai, savukārt centrālie elementi, proti, platforma un portāls, kas darbotos kā vienots Eiropas elektroniskās piekļuves punkts, būtu jāfinansē no Savienības vispārējā budžeta attiecīgās pozīcijas. Lai papildinātu šīs direktīvas nebūtiskus elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz maksu iekasēšanu par sabiedrību informācijas iegūšanu. Tas neskar iespēju valstu reģistriem iekasēt maksas, bet tas var būt saistīts ar papildu maksu, lai līdzfinansētu platformas uzturēšanu un darbību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
(40) |
Ir nepieciešami Savienības noteikumi, lai saglabātu kapitāla apjomu, kas sniedz nodrošinājumu kreditoriem, jo īpaši aizliedzot jebkuru kapitāla samazināšanu, sadalot to starp akcionāriem, ja tiem uz to nav tiesību, un ierobežojot akciju sabiedrības tiesības iegūt pašai savas akcijas. |
(41) |
Ierobežojumiem attiecībā uz akciju sabiedrības tiesībām iegādāties savas akcijas būtu jāattiecas ne tikai uz sabiedrības pašas veikto iegādi, bet arī uz iegādi, ko veic jebkura persona uz sava vārda, bet sabiedrības interesēs. |
(42) |
Lai novērstu to, ka akciju sabiedrība izmanto citu sabiedrību, kurā tai ir balsu vairākums vai kurā tā var izmantot dominējošu stāvokli, lai veiktu šādu iegādi, nepakļaujoties ierobežojumiem šajā jautājumā, noteikumiem par sabiedrības tiesībām iegādāties savas akcijas būtu jāaptver svarīgākie un biežāk sastopamie gadījumi akciju iegādē, ko veic šādas citas sabiedrības. Minētajiem noteikumiem būtu jāaptver parakstīšanās uz akciju sabiedrības akcijām. |
(43) |
Lai novērstu šīs direktīvas apiešanu, 42. apsvērumā minētajai kārtībai būtu jāattiecas arī uz akciju sabiedrībām vai citām ierobežotas atbildības sabiedrībām, uz kurām attiecas šī direktīva un uz sabiedrībām, kuru darbību reglamentē trešo valstu tiesību akti un kurām ir līdzīga juridiskā forma. |
(44) |
Ja attiecības starp akciju sabiedrību un citu sabiedrību, kā, piemēram, 42. apsvērumā minēto, ir netiešas, būtu attaisnojami atvieglot noteikumus, kas piemērojami tiešu attiecību gadījumā, paredzot balsošanas tiesību liegšanu kā minimālu pasākumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. |
(45) |
Turklāt ir attaisnojami izņēmuma gadījumi, kuros profesionālās darbības specifiskais raksturs izslēdz iespēju apdraudēt šīs direktīvas mērķu sasniegšanu. |
(46) |
Ņemot vērā Līguma 50. panta 2. punkta g) apakšpunktā norādītos mērķus, ir svarīgi, lai dalībvalstu tiesību akti attiecībā uz sabiedrības kapitāla palielināšanu vai samazināšanu nodrošinātu, ka tiek ievērots un saskaņots līdzvērtīgas attieksmes pret vienāda statusa akcionāriem princips un to kreditoru aizsardzības princips, kuri savas prasības cēluši pirms lēmuma par kapitāla samazināšanu. |
(47) |
Lai uzlabotu kreditoru standartizētu aizsardzību visās dalībvalstīs, kreditoriem ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāspēj izmantot tiesas vai administratīvas procedūras, ja sakarā ar akciju sabiedrības kapitāla samazināšanu ir apdraudēti viņu prasījumi. |
(48) |
Lai nodrošinātu to, ka netiek pieļauta tirgus ļaunprātīga izmantošana, dalībvalstīm šīs direktīvas īstenošanas nolūkā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (15) noteikumi. |
(49) |
Sabiedrību dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzība prasa, lai tiktu koordinēti dalībvalstu tiesību akti attiecībā uz akciju sabiedrību apvienošanos un lai noteikumi par apvienošanos būtu paredzēti visu dalībvalstu tiesību aktos. |
(50) |
Saistībā ar šādu koordinēšanu ir jo īpaši svarīgi, lai apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību akcionāri būtu pietiekami informēti, cik vien tas objektīvi iespējams, un lai to tiesības tiktu attiecīgi aizsargātas. Tomēr nav pamata prasīt, lai neatkarīgs eksperts veiktu apvienošanās noteikumu projekta pārbaudi akcionāriem, ja visi akcionāri vienojas, ka bez tā var iztikt. |
(51) |
Kreditori, tostarp parāda vērtspapīru turētāji, un personas, kurām ir citi prasījumi pret sabiedrībām, kas gatavojas apvienoties, būtu jāpasargā tā, lai apvienošanās nekaitētu viņu interesēm. |
(52) |
Lai nodrošinātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzību, atklātības prasībās būtu jāiekļauj apvienošanās, lai trešās personas tiktu pietiekami informētas. |
(53) |
Sabiedrību dalībniekiem un trešām personām piešķirtajiem nodrošinājumiem saistībā ar akciju sabiedrību apvienošanos būtu jāaptver konkrētas juridiskas norises, kas svarīgākajos aspektos ir līdzīgas apvienošanās gadījumiem, lai nevarētu izvairīties no pienākuma nodrošināt šādu aizsardzību. |
(54) |
Lai nodrošinātu noteiktību tiesību aktos par attiecībām starp attiecīgajām sabiedrībām, starp tām un trešām personām, kā arī starp sabiedrību dalībniekiem, ir jāierobežo spēkā neesamības gadījumi, paredzot trūkumu novēršanu, kad vien iespējams, un ierobežojot termiņu, kurā var uzsākt spēkā neesamības procedūru. |
(55) |
Šī direktīva arī atvieglo kapitālsbiedrību pārrobežu apvienošanos. Dalībvalstu tiesību aktiem būtu jāatļauj vienas dalībvalsts kapitālsbiedrības pārrobežu apvienošanās ar citas dalībvalsts kapitālsbiedrību, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti pieļauj apvienoties šāda veida sabiedrībām. |
(56) |
Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz, ka, ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi, katrai sabiedrībai, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā, un katrai iesaistītajai trešajai personai piemēro valsts tiesību aktos iekļautos noteikumus un formalitātes, kas būtu piemērojamas valsts mēroga apvienošanās gadījumā. Valsts tiesību aktos iekļautiem noteikumiem un formalitātēm, uz kurām atsaucas šī direktīva, nebūtu nekādi jāierobežo brīvība veikt uzņēmējdarbību vai kapitāla brīva aprite, ja vien šādus ierobežojumus nevar attaisnot atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, jo īpaši ar vispārējo interešu prasībām, un tie nav nepieciešami šādu sevišķi svarīgu prasību īstenošanai un nav samērīgi ar to. |
(57) |
Kopīgajam pārrobežu apvienošanās noteikumu projektam vajadzētu būt vienādam attiecībā uz visām iesaistītajām dažādu dalībvalstu sabiedrībām. Tādējādi būtu jānosaka šāda kopīgā apvienošanās noteikumu projekta minimālais saturs, tomēr sabiedrībām dodot iespēju vienoties par citiem noteikumiem. |
(58) |
Lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un citu intereses, gan kopīgais pārrobežu apvienošanās noteikumu projekts, gan pārrobežu apvienošanās pabeigšana attiecībā uz katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību būtu jāpublisko, izdarot ierakstu attiecīgajā publiskajā reģistrā. |
(59) |
Visu dalībvalstu tiesību aktos būtu jāparedz, ka valsts līmenī viens vai vairāki eksperti katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vārdā sagatavo ziņojumu par kopīgo pārrobežu apvienošanās noteikumu projektu. Lai ierobežotu izmaksas, kas saistītas ar ekspertu darbu attiecībā uz pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz iespēja sagatavot vienotu ziņojumu visiem to sabiedrību dalībniekiem, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā. Katras šādas sabiedrības kopsapulcei būtu jāapstiprina kopīgais pārrobežu apvienošanās noteikumu projekts. |
(60) |
Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanos, būtu jāparedz, ka lēmumu pieņemšanas procesa izpilde un likumība katrā apvienošanās procesā iesaistītā sabiedrībā būtu jāuzrauga valsts iestādei, kuras jurisdikcijā ir katra attiecīgā sabiedrība, savukārt pārrobežu apvienošanās izpilde un likumība būtu jāuzrauga valsts iestādei, kuras jurisdikcijā ir sabiedrība, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. Šī valsts iestāde varētu būt tiesa, notārs vai jebkura cita attiecīgās dalībvalsts nozīmēta iestāde. Būtu arī jānosaka, atbilstīgi kuras valsts tiesību aktiem tiek noteikts datums, kad pārrobežu apvienošanās stājas spēkā; tie ir tiesību akti, kas piemērojami sabiedrībai, kura veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. |
(61) |
Lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un citu intereses, būtu jānorāda pārrobežu apvienošanās tiesiskās sekas, atšķirīgi situācijās, kad sabiedrība, kas veidojas apvienošanās rezultātā, ir ieguvēja sabiedrība vai jauna sabiedrība. Juridiskas noteiktības labad pēc tam, kad pārrobežu apvienošanās ir stājusies spēkā, to vairs nevar pasludināt par spēkā neesošu. |
(62) |
Šī direktīva neskar to tiesību aktu piemērošanu gan Savienības līmenī, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (16), gan dalībvalstu līmenī, kas attiecas uz uzņēmumu koncentrācijas kontroli. |
(63) |
Šī direktīva neietekmē Savienības tiesību aktus, kas attiecas uz kredīta starpniekiem un citiem finanšu uzņēmumiem, un valsts noteikumus, kas pieņemti vai ieviesti atbilstīgi šādiem Savienības tiesību aktiem. |
(64) |
Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesību aktus, saskaņā ar kuriem jāsniedz ziņas par tās sabiedrības ierosināto galvenās vadības atrašanās vietu vai galveno uzņēmējdarbības vietu, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā. |
(65) |
Darbinieku tiesībām, kas nav līdzdalības tiesības, būtu jāturpina piemērot valsts noteikumi, kuri ir minēti Padomes Direktīvās 98/59/EK (17) un 2001/23/EK (18), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2002/14/EK (19) un 2009/38/EK (20). |
(66) |
Ja vienā no sabiedrībām, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā šajā direktīvā aprakstītos apstākļos, darbiniekiem ir līdzdalības tiesības un ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai ir juridiskā adrese, nav paredzēta tāda paša apjoma līdzdalības tiesības, kādas ir attiecīgajās apvienošanās procesā iesaistītajās sabiedrībās, tostarp sabiedrības padomes komitejās, kurām ir lēmumu pieņemšanas tiesības, vai ja šie tiesību akti neparedz tādu pašu iespēju izmantot savas tiesības darbiniekiem, kuri strādā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajās sabiedrībās, tad būtu jāreglamentē pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidoto sabiedrību darbinieku līdzdalības tiesības un to iesaistīšana šādu tiesību noteikšanā. Šajā nolūkā par pamatu būtu jāņem principi un procedūras, kas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2157/2001 (21) un Padomes Direktīvā 2001/86/EK (22), tomēr veicot nepieciešamās izmaiņas, jo apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai būs piemērojami tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tai būs juridiskā adrese. Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2001/86/EK 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu var nekavējoties nodrošināt sarunu uzsākšanu saskaņā ar šīs direktīvas 133. pantu, lai tādējādi netiktu nevajadzīgi kavēta apvienošanās norise. |
(67) |
Lai noteiktu darbinieku līdzdalības līmeni apvienošanās procesā iesaistītajās sabiedrībās, būtu jāņem vērā arī proporcionālais darbinieku pārstāvju skaits starp dalībniekiem vadības grupā, kas ietver sabiedrību peļņu nesošās struktūrvienības, uz kurām attiecas darbinieku līdzdalība. |
(68) |
Sabiedrību dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzībai vajadzīgs koordinēt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanos, ja dalībvalstis šādus procesus atļauj. |
(69) |
Šādas koordinācijas sakarā ir īpaši svarīgi, lai to sabiedrību akcionārus, kuras iesaistītas sadalīšanās procesā, pietiekami un cik vien iespējams objektīvi informētu, un viņu tiesības būtu pienācīgi aizsargātas. |
(70) |
Kreditori, ieskaitot obligāciju turētājus, un personas, kam pastāv citi prasījumi pret sabiedrībām, kas iesaistītas akciju sabiedrību sadalīšanas procesā, būtu jāaizsargā tā, lai sadalīšana nelabvēlīgi neietekmētu viņu intereses. |
(71) |
Šīs Direktīvas I sadaļas III nodaļas 1. iedaļā noteiktās atklātības prasības būtu jāattiecina uz sadalīšanos, lai trešās personas būtu pietiekami informētas. |
(72) |
Nodrošinājumi, kas piešķirti sabiedrību dalībniekiem un trešām personām saistībā ar sadalīšanu, būtu jāattiecina arī uz konkrētām juridiskām norisēm, kas svarīgākajos aspektos ir līdzīgas sadalīšanas procesam, tā, lai no pienākuma nodrošināt aizsardzību nebūtu iespējams izvairīties. |
(73) |
Lai nodrošinātu noteiktību tiesību aktos par attiecībām starp akciju sabiedrībām, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, starp tām un trešām personām, un starp sabiedrību dalībniekiem, būtu jāsamazina iespējas, kurās var rasties sabiedrības spēkā neesamība, cik iespējams, nodrošinot kļūdu novēršanu un saīsinot termiņu, kurā var uzsākt procedūru par sabiedrības spēkā neesamību. |
(74) |
Dažos gadījumos sabiedrību vai citas interneta vietnes ir alternatīva publicēšanai, izmantojot sabiedrību reģistrus. Dalībvalstīm būtu jāspēj izraudzīties minētās citas interneta vietnes, kuras šādai publicēšanai sabiedrības var izmantot par brīvu, piemēram, uzņēmumu asociāciju, tirdzniecības palātu interneta vietnes vai centrālo elektronisko platformu, kas minēta šajā direktīvā. Ja ir iespēja izmantot sabiedrības interneta vietnes vai citas interneta vietnes, lai publicētu apvienošanās un/vai sadalīšanas noteikumu projektus un citus dokumentus, kam procesā ir jābūt pieejamiem akcionāriem un kreditoriem, būtu jānodrošina garantijas attiecībā uz interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu. |
(75) |
Dalībvalstīm būtu jāspēj nodrošināt, ka nav nepieciešams izpildīt II sadaļas I un III nodaļā paredzētās padziļināto ziņojumu un informēšanas prasības saistībā ar sabiedrību apvienošanos vai sadalīšanu, ja visi apvienošanās vai sadalīšanas procesā iesaistīto sabiedrību akcionāri vienojas, ka to var nedarīt. |
(76) |
Jebkuram II sadaļas I un III nodaļas grozījumam, kas ļautu akcionāriem panākt šādu vienošanos, nebūtu jāskar iesaistīto sabiedrību kreditoru interešu aizsardzības sistēmas un noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt nepieciešamās informācijas sniegšanu minēto sabiedrību darbiniekiem un valsts iestādēm, piemēram, nodokļu iestādēm, kuras kontrolē apvienošanos vai sadalīšanu saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. |
(77) |
Nav jāpiemēro prasība sagatavot grāmatvedības pārskatu, ja emitents, kura vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, publicē pusgada finanšu pārskatus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK (23). |
(78) |
Neatkarīga eksperta ziņojums par ieguldījumu, kas nav naudā, bieži vien nav vajadzīgs, ja neatkarīga eksperta ziņojums, kas aizsargā akcionāru vai kreditoru intereses, arī jāsagatavo saistībā ar apvienošanos vai sadalīšanu. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šādos gadījumos atbrīvot sabiedrības no ziņojuma iesniegšanas prasībām attiecībā uz ieguldījumu, kas nav naudā vai noteikt, ka abus ziņojumus var sagatavot viens un tas pats eksperts. |
(79) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (24) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (25) reglamentē personas datu apstrādi, tostarp personas datu elektronisku nosūtīšanu dalībvalstīs. Jebkurai personas datu apstrādei, ko veic dalībvalstu reģistri, Komisija un, attiecīgā gadījumā, jebkura platformas uzturēšanā iesaistīta trešā persona, būtu jānotiek atbilstīgi minētajiem tiesību aktiem. Īstenošanas aktos, kas jāpieņem saistībā ar reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, vajadzības gadījumā būtu jānodrošina šāda atbilstība, jo īpaši nosakot visu ieinteresēto personu attiecīgos uzdevumus un pienākumus un tiem piemērojamos organizatoriskos un tehniskos noteikumus. |
(80) |
Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā, kurā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību. |
(81) |
Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI PAR KAPITĀLSABIEDRĪBU IZVEIDI UN DARBĪBU
I NODAĻA
Priekšmets
1. pants
Priekšmets
Šajā direktīvā ir paredzēti pasākumi attiecībā uz:
— |
tādu nodrošinājumu koordinēšanu, kurus sabiedrību dalībnieku un citu personu interešu aizsardzībai nosaka dalībvalstis sabiedrībām Līguma 54. panta otrās daļas nozīmē attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu, ar nolūku padarīt šādus nodrošinājumus līdzvērtīgus, |
— |
tādu nodrošinājumu koordinēšanu, kurus sabiedrību dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzībai nosaka dalībvalstis sabiedrībām Līguma 54. panta otrās daļas nozīmē attiecībā uz akciju sabiedrību vai citu ierobežotas atbildības sabiedrību atklātību, saistību, kuras tās uzņēmušās, spēkā esamību un sabiedrību spēkā neesamību, ar nolūku padarīt šādus nodrošinājumus līdzvērtīgus, |
— |
atklātības prasībām attiecībā uz filiālēm, ko dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti, |
— |
akciju sabiedrību apvienošanos, |
— |
kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos, |
— |
akciju sabiedrību sadalīšanu. |
II NODAĻA
Sabiedrības inkorporēšana un spēkā neesamība un tās saistību spēkā esamība
2. pants
Darbības joma
1. Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti šajā iedaļā, piemēro dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem. Jebkuras sabiedrības – no I pielikumā uzskaitīto sabiedrību veidu – nosaukumā ir ietverts vai tam pievieno apzīmējumu, kas norāda uz šīs sabiedrības atšķirību no citu veidu sabiedrībām.
2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo iedaļu ieguldījumu sabiedrībām ar mainīgu kapitālu un kooperatīviem, kuri inkorporēti kā viens no I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem. Ciktāl dalībvalstu tiesību aktos izmanto šīs tiesības, tajos nosaka, ka šādas sabiedrības visos 26. pantā minētajos dokumentos iekļauj vārdus “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” vai “kooperatīvs”.
Termins “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” šajā direktīvā ietver tikai tās sabiedrības:
— |
kuru vienīgais mērķis ir ieguldīt savus līdzekļus dažādās kapitāla daļās un akcijās, zemes īpašumā vai citos īpašumos tikai ar nolūku sadalīt ieguldījumu risku un nodrošināt to akcionāriem ienākumus, kas gūti, pārvaldot viņu ieguldītos līdzekļus, |
— |
kas piedāvā savas akcijas publiskai parakstīšanai un |
— |
kuru statūti paredz, ka minimāli un maksimāli pieļaujamā kapitāla robežās tās var jebkurā laikā emitēt, atpirkt vai atkal pārdot savas akcijas. |
3. pants
Obligātā informācija, kas ir jānorāda statūtos vai inkorporēšanas dokumentos
Sabiedrības statūtos vai inkorporēšanas dokumentā vienmēr sniedz vismaz šādas ziņas:
a) |
sabiedrības veids un nosaukums; |
b) |
sabiedrības mērķi; |
c) |
ja sabiedrībai nav reģistrētā kapitāla, parakstītā kapitāla lielums; |
d) |
ja sabiedrībai ir reģistrētais kapitāls, reģistrētā kapitāla lielums un parakstītā kapitāla lielums, sabiedrību inkorporējot vai sabiedrībai saņemot atļauju darījumdarbības uzsākšanai, kā arī reģistrētā kapitāla izmaiņas, neskarot 14. panta e) punktu; |
e) |
ciktāl tas nav ar likumu noteikts – noteikumi, kas reglamentē to locekļu skaitu un iecelšanas kārtību struktūrās, kuras atbildīgas par sabiedrības pārstāvību attiecībās ar trešām personām, sabiedrības administrāciju, pārvaldi, uzraudzību vai kontroli, kā arī pilnvaru sadalījumu starp šīm struktūrām; |
f) |
sabiedrības pastāvēšanas laiku, izņemot, ja tas ir nenoteikts. |
4. pants
Obligātā informācija, kas ir jānorāda statūtos vai inkorporēšanas dokumentos vai atsevišķajos dokumentos
Sabiedrības statūtos, inkorporēšanas dokumentā vai atsevišķā dokumentā, ko publicē saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktos noteikto kārtību atbilstīgi 16. pantam, norāda vismaz šādas ziņas:
a) |
juridiskā adrese; |
b) |
parakstīto akciju nominālvērtība un, vismaz vienreiz gadā, to skaits; |
c) |
parakstīto akciju skaits, nenosakot to nominālvērtību, ja šādas akcijas var emitēt saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
d) |
īpaši apstākļi, ja tādi ir, kas ierobežo akciju nodošanu; |
e) |
ja ir vairāki akciju veidi, b), c) un d) punktā minētā informācija par katru akciju veidu un katra veida akciju piešķirtajām tiesībām; |
f) |
vai akcijas ir vārda akcijas vai uzrādītāja akcijas, ja valsts tiesību aktos paredzēti abu akciju veidi, un noteikumi, kas attiecas uz šādu akciju konversiju, ja vien šī kārtība nav noteikta tiesību aktos; |
g) |
parakstītā kapitāla apmaksātā daļa sabiedrības inkorporēšanas brīdī vai, kad tā saņem atļauju sākt darījumdarbību; |
h) |
to akciju nominālvērtība vai, ja nominālvērtība nav noteikta, akciju skaits, kas emitētas ieguldījumam, kas nav naudā, norādot minētā ieguldījuma veidu, kā arī ieguldītāja vārdu; |
i) |
ziņas par fiziskām vai juridiskām personām vai sabiedrībām, kuras parakstījušas vai kuru vārdā ir parakstīti statūti vai inkorporēšanas dokuments, vai, ja sabiedrība netika nodibināta tajā pašā laikā – minēto dokumentu projekti; |
j) |
to izdevumu kopapjoms vai vismaz to aplēse, kuri sabiedrībai jāmaksā vai kurus var no tās iekasēt saistībā ar sabiedrības dibināšanu un, vajadzības gadījumā, pirms atļaujas darījumdarbības uzsākšanai saņemšanas; |
k) |
visas īpašās priekšrocības, kas sabiedrības dibināšanas laikā vai līdz brīdim, kad tā saņem atļauju sākt darījumdarbību, piešķirtas jebkurām personām, kas piedalījušās sabiedrības dibināšanā vai darījumos, kas vajadzīgi, lai šo atļauju saņemtu. |
5. pants
Atļauja sākt darījumdarbību
1. Ja dalībvalsts tiesību aktos ir noteikts, ka sabiedrība nedrīkst sākt darījumdarbību bez atļaujas, nosaka arī atbildību par saistībām, ko sabiedrība uzņēmusies pati vai ko uzņēmusies kāda persona tās vārdā līdz šādas atļaujas piešķiršanai vai atteikšanai.
2. 1. punkts neattiecas uz to līgumu saistībām, kurus sabiedrība ir noslēgusi ar nosacījumu, ka tā saņem atļauju sākt darījumdarbību.
6. pants
Vairāku dalībnieku sabiedrības
1. Ja dalībvalsts tiesību aktos ir noteikts, ka sabiedrība ir jādibina vismaz diviem dalībniekiem, apstāklis, ka visas akcijas pieder vienai personai vai dalībnieku skaits pēc sabiedrības inkorporēšanas ir kļuvis mazāks par likumā pieļauto, nav iemesls sabiedrības darbības automātiskai izbeigšanai.
2. Ja 1. punktā minētajos gadījumos dalībvalsts tiesību akti pieļauj sabiedrības darbības izbeigšanu pēc tiesas nolēmuma, tiesnesim, kuram attiecīgā lieta ir piekritīga, ir iespēja dot sabiedrībai pietiekami daudz laika tās stāvokļa nokārtošanai.
3. Ja ir pieņemts 2. punktā minētais lēmums par darbības izbeigšanu, uzsāk sabiedrības likvidāciju.
7. pants
Vispārīgie noteikumi un solidārā atbildība
1. Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti šajā iedaļā, piemēro dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz II pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem.
2. Ja dibināmās sabiedrības vārdā, pirms tā ieguvusi juridiskas personas statusu, ir veikta kāda darbība un ja sabiedrība neuzņemas saistības, kas izriet no šādas darbības, attiecīgo darbību veikušās personas par to ir neierobežoti solidāri atbildīgas, ja vien nav citāda vienošanās.
8. pants
Informācijas atklāšanas ietekme attiecībā uz trešām personām
Ja tiek izpildītas informācijas atklāšanas formalitātes attiecībā personām, kuras kā attiecīgās sabiedrības amatpersonas ir pilnvarotas to pārstāvēt, pret trešām personām nevar izmantot nekādus pārkāpumus to iecelšanā, ja vien sabiedrība nepierāda, ka šādas trešās personas ir par to zinājušas.
9. pants
Sabiedrības struktūru rīcība un pārstāvība
1. Sabiedrības struktūru rīcība ir saistoša sabiedrībai, pat ja šī rīcība neatbilst sabiedrības mērķiem, ja vien šāda rīcība nepārsniedz pilnvaras, ko tiesību akti piešķir vai atļauj piešķirt minētajām struktūrām.
Tomēr dalībvalstis var paredzēt, ka šāda rīcība, ja tā neatbilst sabiedrības mērķiem, sabiedrībai nav saistoša, ja sabiedrība pierāda, ka trešā persona ir zinājusi par to, ka attiecīgā rīcība neatbilst minētajiem mērķiem, vai arī konkrētajos apstākļos nevarēja to nezināt. Statūtu nodošana atklātībai pati par sevi nav tam pietiekams pierādījums.
2. Sabiedrības struktūru pilnvaru ierobežojumus, kas izriet no statūtiem vai no kompetentu struktūru lēmuma, nevar izmantot pret trešām personām, pat ja tie ir nodoti atklātībai.
3. Ja, atkāpjoties no attiecīgo jomu reglamentējošiem tiesību aktiem, valsts tiesību akti paredz, ka pilnvaras pārstāvēt sabiedrību var ar statūtiem piešķirt gan atsevišķai personai, gan vairākām personām kopā, tad attiecīgie tiesību akti var noteikt, ka šādu statūtu noteikumu drīkst izmantot pret trešām personām ar nosacījumu, ka tas attiecas uz vispārējām tiesībām pārstāvēt sabiedrību; jautājumu par to, vai šādu statūtu noteikumu var izmantot pret trešām personām, nosaka 16. pants.
10. pants
Inkorporēšanas dokumenta un sabiedrības statūtu izstrāde un apstiprināšana tiesību aktos noteiktajā kārtībā
Visās dalībvalstīs, kuru tiesību akti neparedz administratīvu vai tiesu preventīvo kontroli sabiedrības dibināšanas laikā, inkorporēšanas dokumentu, sabiedrības statūtus un jebkurus minēto dokumentu grozījumus izstrādā un apstiprina tiesību aktos noteiktā kārtībā.
11. pants
Nosacījumi par sabiedrības spēkā neesamību
Dalībvalstu tiesību aktos nevar paredzēt citādu kārtību sabiedrību spēkā neesamībai, kā tikai ievērojot šādus noteikumus:
a) |
spēkā neesamība ir jānosaka ar tiesas nolēmumu; |
b) |
sabiedrību var noteikt par spēkā neesošu tikai šādos gadījumos:
|
Izņemot pirmajā daļā minētos gadījumus, nekas cits nevar būt par pamatu sabiedrības nepastāvēšanai, absolūtai vai relatīvai spēkā neesamībai vai atzīšanai par spēkā neesošu.
12. pants
Sabiedrības spēkā neesamības sekas
1. To, vai tiesas nolēmumu par sabiedrības spēkā neesamību var izmantot pret trešām personām, nosaka 16. pants. Ja attiecīgās valsts tiesību akti piešķir tiesības trešai personai šādu nolēmumu apstrīdēt, tā var to darīt tikai sešu mēnešu laikā pēc šāda tiesas nolēmuma izziņošanas.
2. Spēkā neesamība izraisa sabiedrības darbības izbeigšanu, tāpat kā likvidācija.
3. Spēkā neesamība pati par sevi neietekmē to saistību juridisko spēku, kuras sabiedrība ir uzņēmusies vai kuras radušās pret to, neskarot sabiedrības darbības izbeigšanas sekas.
4. Katras dalībvalsts tiesību aktos var paredzēt noteikumus par to, kādas sekas spēkā neesamībai ir attiecībā uz sabiedrības dalībniekiem.
5. Paliek spēkā sabiedrības kapitāla daļu vai akciju turētāju pienākums apmaksāt to parakstīto, bet neapmaksāto kapitālu tiktāl, ciktāl to prasa saistības pret kreditoriem.
III NODAĻA
Atklātība un centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējā savienojamība
13. pants
Darbības joma
Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti šajā iedaļā, piemēro dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz II pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem.
14. pants
Dokumenti un ziņas, kas sabiedrībām ir jānodod atklātībā
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka sabiedrības obligāti nodod atklātībā vismaz šādus dokumentus un ziņas:
a) |
inkorporēšanas dokumenti un, ja tie ir iekļauti atsevišķā dokumentā – statūti; |
b) |
visi a) punktā minēto dokumentu grozījumi, ieskaitot sabiedrības darbības termiņa pagarināšanu; |
c) |
pilnīgs inkorporēšanas dokumenta vai statūtu teksts ar jaunākajiem grozījumiem pēc katras inkorporēšanas dokumenta vai statūtu grozīšanas; |
d) |
ziņas par tām personām, to iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, kuras kā saskaņā ar tiesību aktiem izveidota struktūra vai kā jebkuras šādas struktūras locekļi:
|
e) |
vismaz reizi gadā – parakstītā kapitāla apjoms, ja inkorporēšanas dokumentā vai statūtos ir minēts reģistrētais kapitāls, ja vien parakstītā kapitāla pieaugums nerada vajadzību izdarīt grozījumus statūtos; |
f) |
grāmatvedības dokumenti katram finanšu gadam, kas jāpublicē saskaņā ar Padomes Direktīvām 86/635/EEK (26) un 91/674/EEK (27), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (28); |
g) |
jebkāda sabiedrības juridiskās adreses maiņa; |
h) |
sabiedrības darbības izbeigšana; |
i) |
jebkurš tiesas nolēmums par sabiedrības spēkā neesamību; |
j) |
likvidatoru iecelšana, ziņas par viņiem un viņiem piešķirtām pilnvarām, ja vien šādas pilnvaras skaidri un nepārprotami neizriet no tiesību aktiem vai sabiedrības statūtiem; |
k) |
likvidācijas izbeigšana un dalībvalstīs, kurās sabiedrību izslēgšana no reģistra rada juridiskas sekas, – šādas izslēgšanas fakts. |
15. pants
Izmaiņas dokumentos un ziņās
1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai jebkuras izmaiņas 14. pantā minētajos dokumentos un ziņās reģistrētu 16. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajā kompetentajā reģistrā un saskaņā ar 16. panta 3. un 5. punktu publiskotu parasti 21 dienas laikā pēc tam, kad ir saņemta pilna dokumentācija par minētajām izmaiņām, tostarp attiecīgā gadījumā veicot likumības pārbaudi, kā tas noteikts valsts tiesību aktos attiecībā uz iekļaušanu lietā.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro 14. panta f) punktā minētajiem grāmatvedības dokumentiem.
16. pants
Informācijas atklāšana reģistrā
1. Katrā dalībvalstī par katru centrālajā, komercreģistrā vai sabiedrību reģistrā (“reģistrs”) reģistrētu sabiedrību izveido lietu.
Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībām ir vienots identifikācijas numurs, kas ļauj tās nepārprotami identificēt saziņā starp reģistriem, izmantojot centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, kas izveidota saskaņā ar 22. panta 2. punktu (“reģistru savstarpējās savienojamības sistēma”). Minētajā vienotajā identifikācijas numurā ir vismaz tādi elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti, izcelsmes valsts reģistru un sabiedrības numuru minētajā reģistrā, un – attiecīgā gadījumā – elementi, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām.
2. Šā panta nolūkā ar jēdzienu “elektroniski” saprot to, ka informāciju sākotnēji nosūta un to saņem galamērķī, izmantojot elektroniskus datu apstrādes (tostarp digitālas kompresijas līdzekļus) un datu glabāšanas līdzekļus, un to pilnībā pārsūtīta, nogādāta un saņemta, izmantojot sakarus pa vadiem, radiosakarus, optiskās tehnoloģijas un citus elektromagnētiskus līdzekļus, ko nosaka dalībvalstis.
3. Visus dokumentus un ziņas, kuras ir jānodod atklātībā saskaņā ar 14. pantu, glabā lietā vai ievada reģistrā; reģistrā ievadīto ierakstu priekšmetu katrā gadījumā iekļauj lietā.
Dalībvalstis nodrošina, ka visu saskaņā ar 14. pantu atklātībā nododamo dokumentu un sniedzamo ziņu reģistrēšanu, ko veic sabiedrība, kā arī citas personas un struktūras, kurām jāveic vai jāpalīdz veikt reģistrēšana, ir iespējams veikt elektroniski. Turklāt dalībvalstis var pieprasīt, lai visas vai dažu grupu sabiedrības visus vai atsevišķus šāda veida dokumentus un ziņas reģistrētu elektroniski.
Visus 14. pantā minētos dokumentus un ziņas, kas reģistrēti vai nu papīra formā vai elektroniski, glabā lietā vai ievada reģistrā elektroniskā formā. Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka visus šādus dokumentus un ziņas, kas reģistrēti papīra formā, reģistrs pārveido elektroniskā formā.
Šīs direktīvas 14. pantā minētie dokumenti un ziņas, kas līdz 2006. gada 31. decembrim ir reģistrēti papīra formā, reģistram nav jāpārveido elektroniskā formā automātiski. Dalībvalstis tomēr nodrošina, ka reģistrs tos pārveido elektroniskā formā, saņemot pieprasījumu nodot tos atklātībā elektroniski, kas iesniegts, ievērojot pasākumus, kas pieņemti, lai īstenotu šā panta 4. punktu.
4. Pēc pieprasījuma ir pieejama 14. pantā minēto visu dokumentu un ziņu kopija vai jebkuru to daļu kopija. Pieprasījumus reģistram var iesniegt papīra formā vai elektroniski – pēc pieprasījuma iesniedzēja izvēles.
Pirmajā daļā minētās kopijās ir pieejamas no reģistra pēc pieprasījuma iesniedzēja izvēles vai nu papīra formā vai elektroniski. Tas attiecas uz visiem dokumentiem un ziņām, kas jau ir reģistrētas. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka visi vai dažu veidu dokumenti un ziņas, kas reģistrētas papīra formā noteiktā datumā vai līdz noteiktajam datumam, kas nevar būt vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī, nav pieejamas no reģistra elektroniski, ja pagājis noteikts laikposms no reģistrācijas dienas un dienas, kad pieprasījums iesniegts reģistrā. Šāds noteiktais laikposms nevar būt īsāks par 10 gadiem.
Cena par 14. pantā minēto visu dokumentu vai ziņu kopijas vai to daļu kopijas saņemšanu, vai nu papīra formā vai elektroniski, nepārsniedz attiecīgās administratīvās izmaksas.
Pieprasītājam izsniegtās kopijas apliecina ar vārdiem “kopija pareiza”, ja vien pieprasītājs neatsakās no šāda apliecinājuma. Izsniegtās elektroniskās kopijas nav jāapliecina ar vārdiem “kopija pareiza”, ja vien pieprasītājs skaidri nepieprasa šādu apliecinājumu.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka elektronisko kopiju apliecināšana garantē gan to izcelsmes autentiskumu, gan satura integritāti, nodrošinot to ar uzlabotu elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK (29) 2. panta 2. punkta nozīmē.
5. Šā panta 3. punktā minētos dokumentus un ziņas nodod atklātībā, tās pilnīgi vai daļēji publicējot valsts oficiālajā vēstnesī, ko dalībvalsts ir izraudzījusi šim nolūkam, vai arī norādot uz dokumentu, kas ir iekļauts lietā vai ievadīts reģistrā. Šim nolūkam izraudzītais valsts oficiālais vēstnesis var būt elektroniskā formā.
Dalībvalstis var nolemt aizstāt publikācijas valsts oficiālajā vēstnesī ar līdzvērtīgi iedarbīgiem līdzekļiem, kas paredz vismaz tādas sistēmas izmantošanu, kura atļauj hronoloģisku pieeju atklātībā nodotajai informācijai ar centrālas elektroniskas platformas starpniecību.
6. Sabiedrība var izmantot dokumentus un ziņas pret trešām personām tikai pēc tam, kad tās nodotas atklātībā saskaņā ar 5. punktu, ja vien sabiedrība nepierāda, ka trešās personas par tām ir zinājušas.
Tomēr attiecībā uz darījumiem, kas notikuši agrāk nekā 16 dienas pēc nodošanas atklātībā, šos dokumentus un ziņas nevar izmantot pret trešām personām, kuras pierāda, ka tām nav bijis iespējams par tām zināt.
7. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jebkādas pretrunas starp atklātībā nodotajām ziņām saskaņā ar 5. punktu un reģistrā vai lietā esošajām ziņām.
Tomēr pretrunu gadījumā tekstu, kas nodots atklātībā saskaņā ar 5. punktu, nevar izmantot pret trešām personām; šādas trešās personas tomēr var to izmantot, ja vien sabiedrība nepierāda, ka minētās personas ir zinājušas par lietā iekļautiem vai reģistrā ievadītiem tekstiem.
Trešās personas turklāt vienmēr var izmantot visus dokumentus un ziņas, attiecībā uz kurām nodošana atklātībā vēl nav formāli pabeigta, izņemot gadījumus, kad dokumenti un ziņas nav spēkā, ja tās nav nodotas atklātībai.
17. pants
Atjaunināta informācija par valsts tiesību aktiem attiecībā uz trešo personu tiesībām
1. Saskaņā ar 16. panta 5., 6. un 7. punktu dalībvalstis nodrošina to, ka ir pieejama atjaunināta informācija, kas izskaidro valsts tiesību aktu noteikumus, atbilstīgi kuriem trešās personas var izmantot 14. pantā minētās ziņas un visu veidu dokumentus.
2. Saskaņā ar Eiropas e-tiesiskuma portāla (“portāls”) noteikumiem un tehniskajām prasībām dalībvalstis iesniedz informāciju, kas nepieciešama publicēšanai portālā.
3. Komisija publicē minēto informāciju portālā visās Savienības oficiālajās valodās.
18. pants
Dokumentu un ziņu elektronisko kopiju pieejamība
1. Elektroniskās kopijas 14. pantā minētajiem dokumentiem un ziņām arī dara publiski pieejamas, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka 14. pantā minētie dokumenti un ziņas ir pieejami, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, standarta ziņojuma formātā un ka tiem var piekļūt elektroniski. Dalībvalstis nodrošina arī to, ka ir ievēroti datu pārsūtīšanas minimuma drošības standarti.
3. Komisija visās Savienības oficiālajās valodās nodrošina meklēšanas pakalpojumu par dalībvalstīs reģistrētajām sabiedrībām, lai, izmantojot portālu, būtu pieejami:
a) |
šīs direktīvas 14. pantā minētie dokumenti un ziņas; |
b) |
paskaidrojošas atzīmes, kas pieejamas visās Savienības oficiālajās valodās, uzskaitot minētās ziņas un minēto dokumentu veidus. |
19. pants
Maksa par dokumentiem un ziņām
1. Maksa, ko iekasē par 14. pantā minēto dokumentu un ziņu izsniegšanu, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, nepārsniedz attiecīgās administratīvās izmaksas.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, par brīvu ir pieejamas šādas ziņas:
a) |
sabiedrības nosaukums un juridiskā forma; |
b) |
sabiedrības juridiskā adrese un dalībvalsts, kurā tā ir reģistrēta; un |
c) |
sabiedrības reģistrācijas numurs. |
Papildus minētajām ziņām dalībvalstis var izvēlēties par brīvu darīt pieejamus arī citus dokumentus un ziņas.
20. pants
Informācija par darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procesa uzsākšanu un izbeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra
1. Izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, attiecīgās sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu informāciju par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procesa uzsākšanu un izbeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra, ja tas rada juridiskas sekas sabiedrības reģistra dalībvalstī.
2. Izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, filiāles reģistrs nodrošina 1. punktā minētās informācijas saņemšanu bez kavēšanās.
3. Šā panta 1. un 2. punktā minētās informācijas apmaiņa reģistriem ir par brīvu.
21. pants
Nodošanas atklātībā valoda un atklātībā nododamo dokumentu un ziņu tulkošana
1. Dokumentus un ziņas, kas nododamas atklātībā saskaņā ar 14. pantu, izstrādā un reģistrē vienā no valodām, kas atbilst tajā dalībvalstī piemērojamajiem valodu noteikumiem, kurā izveido 16. panta 1. punktā minēto lietu.
2. Papildus obligātajai nodošanai atklātībā, kas minēta 16. pantā, dalībvalstis atļauj brīvprātīgi nodot atklātībā 14. pantā minēto dokumentu un ziņu tulkojumus jebkurā(-ās) Savienības oficiālajā(-ās) valodā(-ās) saskaņā ar16. pantu.
Dalībvalstis var noteikt, ka šādu dokumentu un ziņu tulkojumi jāapliecina.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu trešo personu piekļuvi tulkojumiem, kas brīvprātīgi nodoti atklātībā.
3. Turklāt papildus obligātajai nodošanai atklātībā, kas minēta 16. pantā, un brīvprātīgajai nodošanai atklātībā, kas noteikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, dalībvalstis var pieļaut dokumentu un ziņu nodošanu atklātībā saskaņā ar 16. pantu jebkurā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās).
Dalībvalstis var noteikt, ka šādu dokumentu un ziņu tulkojumi jāapliecina.
4. Gadījumā, ja ir pretrunas starp tiem dokumentiem un ziņām, kas nodoti atklātībā reģistra oficiālajās valodās, un tulkojumiem, kas nodoti atklātībā brīvprātīgi, pēdējos nevar izmantot pret trešām personām. Trešās personas var tomēr izmantot tulkojumus, kas nodoti atklātībā brīvprātīgi, ja vien sabiedrība nepierāda, ka trešās personas ir zinājušas par to redakciju, kas bija obligāti nododama atklātībā.
22. pants
Reģistru savstarpējās savienojamības sistēma
1. Izveido Eiropas centrālo platformu (“platforma”).
2. Reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu veido:
— |
dalībvalstu reģistri, |
— |
platforma, |
— |
portāls, kas darbojas kā Eiropas elektroniskās piekļuves punkts. |
3. Dalībvalstis, izmantojot platformu, nodrošina savu reģistru savstarpējo savienojamību reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā.
4. Dalībvalstis var izveidot papildu piekļuves punktus reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai. Tās bez nepamatotas kavēšanās paziņo Komisijai par šādu piekļuves punktu izveidi un jebkādām būtiskām izmaiņām to darbībā.
5. Piekļuvi informācijai no reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas nodrošina, izmantojot portālu un dalībvalstu izveidotos papildu piekļuves punktus.
6. Reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas izveide neietekmē spēkā esošos divpusējos nolīgumus starp dalībvalstīm par informācijas apmaiņu attiecībā uz sabiedrībām.
23. pants
Platformas attīstība un uzturēšana
1. Komisija nolemj izstrādāt un/vai uzturēt platformu vai nu ar saviem resursiem, vai ar trešās personas starpniecību.
Ja Komisija nolemj izstrādāt un/vai uzturēt platformu ar trešās personas starpniecību, trešo personu izraugās un ar minēto trešo personu noslēgto nolīgumu īsteno saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
2. Ja Komisija nolemj izstrādāt platformu ar trešās personas starpniecību, tā ar īstenošanas aktiem nosaka tehniskās specifikācijas publiskā iepirkuma procedūras vajadzībām un termiņu līgumam, kas jānoslēdz ar minēto trešo personu.
3. Ja Komisija nolemj uzturēt platformu ar trešās personas starpniecību, tā ar īstenošanas aktiem pieņem sīki izstrādātus noteikumus par platformas uzturēšanas pārvaldību.
Platformas uzturēšanas pārvaldība jo īpaši ietver:
— |
platformas darbības pārraudzību, |
— |
to datu drošības un aizsardzības nodrošināšanu, kurus izplata un ar kuriem apmainās, izmantojot platformu, |
— |
dalībvalstu reģistru un trešās personas attiecību koordinēšanu. |
Platformas darbības pārraudzību veic Komisija.
4. Īstenošanas aktus, kas minēti 2. un 3. punktā, pieņem saskaņā ar 164. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
24. pants
Īstenošanas akti
Ar īstenošanas aktiem Komisija pieņem:
a) |
tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka elektroniskas saziņas metodes reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas vajadzībām; |
b) |
saziņas protokolu tehnisko specifikāciju; |
c) |
tehniskos pasākumus, kas attiecībā uz informācijas paziņošanu un izplatīšanu reģistru savstarpējās savienojamības sistēmā nodrošina minimālos informācijas tehnoloģijas drošības standartus; |
d) |
tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka metodes tās informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru, kā minēts 20. un 34. pantā; |
e) |
detalizētu sarakstu par datiem, kas jānosūta, veicot informācijas apmaiņu starp reģistriem, kā minēts 20., 34. un 130. pantā; |
f) |
tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka standarta ziņojuma formāta struktūru, veicot informācijas apmaiņu starp reģistriem, platformu un portālu; |
g) |
tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka, kāds datu kopums ir nepieciešams, lai platforma varētu pildīt savus uzdevumus, kā arī kādas ir šādu datu glabāšanas, izmantošanas un aizsardzības metodes; |
h) |
tehnisko specifikāciju, ar kuru nosaka vienotā identifikācijas numura struktūru un izmantošanu reģistru savstarpējā saziņā; |
i) |
specifikāciju, ar kuru nosaka reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas uzturēšanas tehniskās metodes attiecībā uz informācijas izplatīšanu un apmaiņu, un specifikāciju, ar kuru nosaka platformas sniegtos informācijas tehnoloģijas pakalpojumus, nodrošinot paziņojumu sniegšanu attiecīgās valodas versijā; |
j) |
saskaņotus kritērijus portāla nodrošinātajam meklēšanas pakalpojumam; |
k) |
maksājumu kārtību, ņemot vērā pieejamās maksājumu veikšanas iespējas, piemēram, maksājumu tiešsaistē; |
l) |
informāciju par paskaidrojošām atzīmēm, uzskaitot 14. pantā minētās ziņas un dokumentu veidus; |
m) |
reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas sniegto pakalpojumu pieejamības tehniskos nosacījumus; |
n) |
procedūru un tehniskās prasības papildu piekļuves punktu savienošanai ar platformu. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 164. panta 2. punktā.
25. pants
Finansējums
1. Platformas izveidi un turpmāko attīstību, kā arī pielāgojumus portālam, kas izriet no šīs direktīvas, finansē no Savienības vispārējā budžeta.
2. Platformas uzturēšanu un darbību finansē no Savienības vispārējā budžeta, un to var līdzfinansēt no maksām par piekļuvi reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, kuras iekasē no tās individuāliem lietotājiem. Šis punkts neskar maksas valsts līmenī.
3. Ar deleģētajiem aktiem un saskaņā ar 163. pantu Komisija var pieņemt noteikumus par to vai līdzfinansēt platformu, iekasējot maksas, un minētajā gadījumā – par to maksu apmēru, kuras saskaņā ar šā panta 2. punktu iekasē no individuāliem lietotājiem.
4. Jebkādas maksas, kas noteiktas saskaņā ar šā panta 2. punktu, neskar maksas, ja tādas ir, ko dalībvalstis iekasē par dokumentu un ziņu sniegšanu, kā minēts 19. panta 1. punktā.
5. Jebkādas maksas, kas noteiktas saskaņā ar šā panta 2. punktu, neiekasē par 19. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto ziņu sniegšanu.
6. Katra dalībvalsts sedz ar savu valsts reģistru pielāgošanu saistītos izdevumus, kā arī to uzturēšanas un darbības izdevumus, kas rodas saistībā ar šo direktīvu.
26. pants
Vēstulēs un pasūtījumu veidlapās norādāmā informācija
Dalībvalstis nosaka, ka vēstulēs un pasūtījumu veidlapās – neatkarīgi no tā, vai tās ir papīra formā vai tiek izmantoti citi līdzekļi, – ietveramas šādas ziņas:
a) |
informācija, kas vajadzīga, lai noteiktu reģistru, kurā glabājas 16. pantā minētā lieta, kā arī sabiedrības reģistrācijas numurs attiecīgajā reģistrā; |
b) |
sabiedrības juridiskā forma, tās juridiskā adrese un vajadzības gadījumā fakts, ka sabiedrība izbeidz savu darbību. |
Ja minētajos dokumentos ir minēts sabiedrības kapitāls, norāda parakstīto un apmaksāto kapitālu.
Dalībvalstis nosaka, ka sabiedrības interneta vietnēs iekļauj vismaz tās ziņas, kas minētas pirmajā daļā, un attiecīgā gadījumā norāda parakstīto un apmaksāto kapitālu.
27. pants
Personas, kuras veic formalitātes, kas ir saistītas ar informācijas nodošanu atklātībā
Katra dalībvalsts nosaka, kuras personas veic formalitātes, kas saistītas ar informācijas nodošanu atklātībā.
28. pants
Sankcijas
Dalībvalstis nosaka attiecīgas sankcijas vismaz šādos gadījumos:
a) |
atklātībā nav nodoti grāmatvedības dokumenti, kā noteikts 14. panta f) punktā; |
b) |
tirdzniecības dokumentos vai jebkurā sabiedrības interneta vietnē nav norādītas 26. pantā paredzētās obligāti sniedzamās ziņas. |
29. pants
Dokumentu un ziņu, kas attiecas uz filiāli, nodošana atklātībā
1. Dokumentus un ziņas, kas attiecas uz tādu filiāli, kuru dalībvalstī atvērusi tāda veida sabiedrība, kas minēta II pielikumā, un uz kuru attiecas citas dalībvalsts tiesību akti, nodod atklātībā saskaņā ar 16. pantu, ievērojot filiāles dalībvalsts tiesību aktus.
2. Ja atklātības prasības attiecībā uz filiāli atšķiras no tām, kas attiecas uz sabiedrību, darījumos, kurus veic ar filiāli, ievēro tās atklātības prasības, kas attiecas uz filiāli.
3. Dokumentus un ziņas, kas minētas 30. panta 1. punktā, dara publiski pieejamas, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. 18. pantu un 19. panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis.
4. Dalībvalstis nodrošina, ka filiālēm ir vienots identifikācijas numurs, kas ļauj tās nepārprotami identificēt saziņā starp reģistriem, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu. Minētajā vienotajā identifikācijas numurā ir vismaz tādi elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti, izcelsmes valsts reģistru un filiāles numuru minētajā reģistrā, un – vajadzības gadījumā – elementi, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām.
30. pants
Dokumenti un ziņas, kas ir jānodod atklātībā
1. Obligātā nodošana atklātībā, kas paredzēta 29. pantā, attiecas tikai uz šādiem dokumentiem un ziņām:
a) |
filiāles adrese; |
b) |
filiāles darbība; |
c) |
reģistrs, kurā glabājas 16. pantā minētā lieta, kopā ar reģistrācijas numuru minētajā reģistrā; |
d) |
sabiedrības nosaukums un juridiskā forma, un filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma; |
e) |
ziņas par tām personām, to iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību darījumos ar trešām personām un tiesvedībās:
|
f) |
|
g) |
grāmatvedības dokumenti saskaņā ar 31. pantu; |
h) |
filiāles slēgšana. |
2. Dalībvalsts, kurā ir atvērta filiāle, var prasīt nodot atklātībā, kā minēts 29. pantā:
a) |
šā panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minēto personu parakstus; |
b) |
inkorporēšanas dokumenti un, ja tie ir atsevišķā dokumentā – statūti, saskaņā ar 14. panta a), b) un c) punktu, kopā ar minēto dokumentu grozījumiem; |
c) |
šā panta 1. punkta c) apakšpunktā norādītā reģistra izsniegts apliecinājums, ka šāda sabiedrība pastāv; |
d) |
norāde par vērtspapīriem, kas ir tādas sabiedrības īpašumā, kura atrodas minētajā dalībvalstī, ar noteikumu, ka šāda nodošana atklātībai attiecas uz minēto vērtspapīru likumību. |
31. pants
Grāmatvedības dokumentu obligātās nodošanas atklātībā robežas
Obligātā nodošana atklātībā, kas paredzēta 30. panta 1. punkta g) apakšpunktā, attiecas tikai uz sabiedrības grāmatvedības dokumentiem, kas sagatavoti, revidēti un nodoti atklātībā saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuri attiecas uz sabiedrību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/43/EK (30) un Direktīvai 2013/34/ES.
32. pants
Nodošanas atklātībā valoda un atklātībā nododamo dokumentu tulkošana
Dalībvalsts, kurā ir atvērta filiāle, var noteikt, ka 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 31. pantā minētie dokumenti jāpublicē kādā citā Savienības oficiālajā valodā un ka šādu dokumentu tulkojumiem jābūt apliecinātiem.
33. pants
Nodošana atklātībā gadījumos, kad dalībvalstī ir vairākās filiāles
Ja sabiedrība kādā dalībvalstī ir atvērusi vairākas filiāles, 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 31. pantā minētā nodošana atklātībā var tikt veikta sabiedrības izvēlētās filiāles reģistrā.
Pirmajā daļā minētajā gadījumā pārējām filiālēm obligātās nodošanas atklātībā prasība ietver ziņas par filiāles reģistru, kurā ir veikta nodošana atklātībā, kopā ar attiecīgās filiāles numuru minētajā reģistrā.
34. pants
Informācija par darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procesa uzsākšanu un izbeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra
1. Šīs direktīvas 20. pantu piemēro attiecīgi sabiedrības reģistram un filiāles reģistram.
2. Dalībvalstis nosaka, kāda procedūra jāievēro, saņemot 20. panta 1. un 2. punktā minēto informāciju. Šāda procedūra nodrošina, ka gadījumā, ja sabiedrība ir likvidēta vai citu iemeslu dēļ izslēgta no reģistra, – no reģistra bez nepamatotas kavēšanās izslēdz arī tās filiāles.
3. Šā panta 2. punkta otro teikumu nepiemēro to sabiedrību filiālēm, kuras ir izslēgtas no reģistra attiecīgās sabiedrības juridiskās formas maiņas, apvienošanās vai sadalīšanas vai tās juridiskās adreses pārrobežu pārcelšanas rezultātā.
35. pants
Vēstulēs un pasūtījumu veidlapās norādāmā informācija
Dalībvalstis nosaka, ka filiāles vēstulēs un pasūtījumu veidlapās papildus 26. pantā paredzētajai informācijai norāda arī reģistru, kurā glabājas šīs filiāles lieta kopā ar filiāles numuru minētajā reģistrā.
36. pants
Dokumentu un ziņu, kas attiecas uz filiāli, atklāšana
1. Tādas filiāles dokumentus un ziņas, ko dalībvalstī atvērusi sabiedrība, uz kuru neattiecas dalībvalsts tiesību akti, bet kuras juridiskā forma ir līdzīga tiem sabiedrību veidiem, kas minēti II pielikumā, nodod atklātībā saskaņā ar filiāles dalībvalsts tiesību aktiem, kā noteikts 16. pantā.
2. Piemēro 29. panta 2. punktu.
37. pants
Obligātie dokumenti un ziņas, kas ir jāatklāj
Obligātā atklāšana, kas paredzēta 36. pantā, attiecas vismaz uz šādiem dokumentiem un ziņām:
a) |
filiāles adrese; |
b) |
filiāles darbība; |
c) |
tie valsts tiesību akti, kas attiecas uz sabiedrību; |
d) |
reģistrs, kurā ir reģistrēta sabiedrība un tās reģistrācijas numurs minētajā reģistrā, ja to paredz minētie tiesību akti; |
e) |
inkorporēšanas dokumenti un, ja tie ir atsevišķā dokumentā – statūti, kopā ar visiem minēto dokumentu grozījumiem; |
f) |
sabiedrības juridiskā forma, galvenā darījumdarbības vieta un mērķis un, vismaz reizi gadā, parakstītā kapitāla apjoms, ja minētās ziņas nav norādītas dokumentos, kas minēti e) punktā; |
g) |
sabiedrības nosaukums un filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma; |
h) |
ziņas par tām personām, to iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību darījumos ar trešām personām un tiesvedībās:
Norāda to personu pilnvaru apjomu, kuras ir pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, kā arī precizē, vai minētās personas var pārstāvēt sabiedrību atsevišķi vai tām ir jādarbojas kopā; |
i) |
|
j) |
grāmatvedības dokumenti saskaņā ar 38. pantu; |
k) |
filiāles slēgšana. |
38. pants
Grāmatvedības dokumentu obligātās nodošanas atklātībā robežas
1. Obligātā nodošana atklātībā, kas paredzēta 37. panta j) punktā, attiecas tikai uz sabiedrības grāmatvedības dokumentiem, kas sagatavoti, revidēti un nodoti atklātībā saskaņā ar tiem dalībvalsts tiesību aktiem, kuri attiecas uz sabiedrību. Ja tie nav sagatavoti saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES vai līdzvērtīgi tam, kā tajā norādīts, dalībvalstis var pieprasīt ar filiāles darbībām saistīto grāmatvedības dokumentu sagatavošanu un nodošanu atklātībā.
2. Piemēro 32. un 33. pantu.
39. pants
Vēstulēs un pasūtījumu veidlapās norādāmā informācija
Dalībvalstis nosaka, ka filiāles vēstulēs un pasūtījumu veidlapās norāda reģistru, kurā glabājas šīs filiāles lieta, kopā ar filiāles numuru minētajā reģistrā. Ja valsts tiesību akti, kas attiecas uz sabiedrību, nosaka ierakstīšanu reģistrā, norāda arī reģistru, kurā ir ierakstīta sabiedrība un sabiedrības reģistrācijas numuru minētajā reģistrā.
40. pants
Sankcijas
Dalībvalstis nosaka attiecīgas sankcijas gadījumos, kad dati, kas norādīti 29., 30. un 31. pantā un 36., 37. un 38. pantā, nav nodoti atklātībā un kad 35. un 39. pantā noteiktās obligāti sniedzamās ziņas nav norādītas vēstulēs un pasūtījumu veidlapās.
41. pants
Personas, kas veic atklāšanas formalitātes
Katra dalībvalsts nosaka, kas veic 2. un 3. iedaļā paredzētās atklāšanas formalitātes.
42. pants
Atbrīvojums no noteikumiem par grāmatvedības dokumentu atklāšanu filiālēm
1. 31. un 38. pantu nepiemēro filiālēm, ko atver kredītiestādes un finanšu iestādes, uz kurām attiecas Padomes Direktīva 89/117/EEK (31).
2. Līdz turpmākai koordinācijai dalībvalstīm nav jāpiemēro 31. un 38. pants apdrošināšanas sabiedrību filiālēm.
43. pants
Kontaktkomiteja
Kontaktkomiteja, kas izveidota ievērojot Padomes Direktīvas 78/660/EEK (32) 52. pantu, veic arī šādus uzdevumus:
a) |
neskarot Līguma 258. un 259. pantu, atvieglo saskaņotu 2., 3. un šīs iedaļas noteikumu piemērošanu, regulārās sanāksmēs risinot jo īpaši praktiskus jautājumus, kas radušies sakarā ar to piemērošanu; |
b) |
vajadzības gadījumā konsultē Komisiju par jebkādiem papildinājumiem vai grozījumiem 2. un 3. un šīs iedaļā noteikumos. |
IV NODAĻA
Kapitāla saglabāšana un mainīšana
44. pants
Vispārīgie noteikumi
1. Koordinācijas pasākumus, kas paredzēti šajā nodaļā, piemēro dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas attiecas uz I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem.
2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šīs nodaļas noteikumus ieguldījumu sabiedrībām ar mainīgu kapitālu un kooperatīviem, kuri inkorporēti kā viens no I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem. Ciktāl dalībvalstu tiesību aktos izmanto šīs tiesības, tajos nosaka, ka šādas sabiedrības visos 26. pantā minētajos dokumentos iekļauj vārdus “ieguldījumu sabiedrība ar mainīgu kapitālu” vai “kooperatīvs”.
45. pants
Minimālais kapitāls
1. Dalībvalstu tiesību aktos nosaka, ka, lai inkorporētu sabiedrību vai piešķirtu tai atļauju sākt darījumdarbību, minimālā parakstītā kapitāla apjoms ir vismaz EUR 25 000.
2. Pēc Komisijas priekšlikuma ik pēc pieciem gadiem Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 50. panta 1. punktu un 50. panta 2. punkta g) apakšpunktu pārbauda un, ja vajadzīgs, pārskata 1. punktā noteikto summu euro, ņemot vērā ekonomisko un monetāro virzību Savienībā un tendenci, kas ļautu tikai lielām un vidēja lieluma sabiedrībām kļūt par I pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām.
46. pants
Aktīvi
Parakstīto kapitālu var veidot tikai no ekonomiski novērtējamiem aktīviem. Tomēr uzņēmumi, kas veic darbus vai sniedz piegādes pakalpojumus, nevar veidot minēto aktīvu daļu.
47. pants
Akciju emisijas cenas
Akcijas nedrīkst emitēt par cenu, kas ir zemāka par to nominālvērtību, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, – to uzskaites vērtību.
Dalībvalstis tomēr var atļaut personām, kas, pildot savus darba pienākumus, uzņemas izvietot akcijas, maksāt mazāk nekā kopējo cenu par akcijām, par kurām tās parakstās minētā darījuma laikā.
48. pants
Pret ieguldījumu emitēto akciju nomaksa
Akcijas, kas tiek emitētas pret ieguldījumu, ne mazāk kā 25 % apjomā no akciju nominālvērtības vai, ja nominālvērtība nav noteikta, to uzskaites vērtības, nomaksā brīdī, kad sabiedrība tiek inkorporēta vai kad tā saņēmusi atļauju uzsākt darījumdarbību.
Tomēr, ja sabiedrības inkorporēšanas laikā, vai saņemot atļauju uzsākt darījumdarbību, akcijas tiek emitētas pret ieguldījumu, kas nav naudā, šo ieguldījumu veic pilnā apmērā piecu gadu laikā.
49. pants
Ekspertu ziņojums par ieguldījumu, kas nav nauda
1. Ziņojumu par ieguldījumu, kas nav naudā, pirms sabiedrības inkorporēšanas vai pirms tā saņem atļauju uzsākt darījumdarbību sagatavo viens vai vairāki neatkarīgi eksperti, kurus ieceļ vai apstiprina administratīva vai tiesas iestāde. Šie eksperti var būt gan fiziskas, gan juridiskas personas, gan sabiedrības saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem.
2. 1. punktā minētajā ekspertu ziņojumā iekļauj vismaz aprakstu par katru no aktīviem, kas veido ieguldījumu, un izmantotajām novērtēšanas metodēm, kā arī nosaka, vai minēto metožu izmantošanas rezultātā iegūtās vērtības atbilst vismaz akciju skaitam un nominālvērtībai vai, ja nominālvērtība nav noteikta, uzskaites vērtībai un, pēc vajadzības, – emitējamo akciju prēmijām.
3. Ekspertu ziņojumu publicē katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu.
4. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo pantu, ja 90 % no visu akciju nominālvērtības, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, no visu akciju uzskaites vērtības, ir emitētas vienai vai vairākām sabiedrībām samaksai ar ieguldījumu, kas nav naudā, un ja ir izpildītas šādas prasības:
a) |
attiecībā uz sabiedrību, kurā tiek izdarīts šāds ieguldījums, 4. panta i) punktā minētās personas ir vienojušās, ka ekspertu ziņojums tām nav nepieciešams; |
b) |
šāda vienošanās ir publicēta, kā to paredz 3. punkts; |
c) |
sabiedrībām, kas veic šādu ieguldījumu, ir rezerves, ko saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem nevar sadalīt un kas ir vismaz līdzvērtīgas to akciju nominālvērtībai, vai, ja nominālvērtība nav noteikta, to akciju uzskaites vērtībai, kuras emitē samaksai ar ieguldījumu, kas nav naudā; |
d) |
sabiedrības, kas veic šādu ieguldījumu, līdz apmēram, kas ir līdzvērtīgs c) apakšpunktā norādītajam, garantē saņēmējsabiedrības parādus, kas rodas laikposmā no dienas, kad akcijas emitē kā ieguldījumu, kas nav naudā, līdz dienai vienu gadu pēc minētās sabiedrības gada pārskatu publicēšanas par to finanšu gadu, kurā tika veikts šāds ieguldījums. Minētajā laikposmā ir aizliegta jebkāda cita šādu akciju pāreja; |
e) |
punkta d) apakšpunktā minētā garantija ir publicēta, kā paredzēts 3. punktā; un |
f) |
sabiedrības, kas veic šādu ieguldījumu, iegulda c) apakšpunktā norādītajai līdzvērtīgu summu rezervē, kuru nedrīkst sadalīt, kamēr nav pagājuši trīs gadi pēc saņēmējsabiedrības gada pārskata publikācijas par finanšu gadu, kurā veikts šis ieguldījums, vai, ja vajadzīgs, līdz vēlākam brīdim, kad ir nokārtotas visas šai laikposmā celtās prasības pret d) apakšpunktā minēto garantiju. |
5. Dalībvalstis var nolemt šo pantu nepiemērot attiecībā uz jaunas sabiedrības dibināšanu, apvienojoties vai sadalot, ja ir sagatavots viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojums par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu.
Ja dalībvalstis nolemj piemērot šo pantu gadījumos, kas minēti pirmajā daļā, tās var noteikt, ka ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar šā panta 1. punktu, un viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojumu par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu var sagatavot tas pats eksperts vai eksperti.
50. pants
Atkāpe no prasības par ekspertu ziņojumu
1. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 49. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā ieguldījums, kas nav naudā, tiek ieguldīti pārvedami vērtspapīri, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (33) 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā, vai naudas tirgus instrumenti, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 17. apakšpunktā, un ja minētie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ir novērtēti pēc vidējās svērtās cenas, par kādu tie tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos, kā tie definēti minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 21. apakšpunktā, pietiekami ilgu laiku, kas nosakāms valsts tiesību aktos, pirms dienas, kad faktiski veikts attiecīgais ieguldījums, kas nav naudā.
Tomēr, ja minēto cenu ietekmē ārkārtas apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tostarp situācijas, kad šādu pārvedamu vērtspapīru vai naudas tirgus instrumentu tirgus ir kļuvis nelikvīds, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu.
Šādas pārvērtēšanas nolūkā piemēro 49. panta 1., 2. un 3. punktu.
2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 49. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā ieguldījums, kas nav naudā, tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav šā panta 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un par kuru patieso vērtību atzinumu jau ir sniedzis atzīts neatkarīgs eksperts, un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
patiesā vērtība ir noteikta dienā, kas ir ne vairāk kā sešus mēnešus pirms attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas; un |
b) |
novērtēšana ir veikta saskaņā ar dalībvalstī vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem un principiem, kuri piemērojami ieguldāmo aktīvu veidam. |
Ja ir jauni būtiski apstākļi, kas ievērojami mainītu aktīva patieso vērtību tā faktiskās ieguldīšanas dienā, tad pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras iniciatīvas un tās atbildībā veic pārvērtēšanu.
Otrajā daļā minētās pārvērtēšanas nolūkā piemēro 49. panta 1., 2. un 3. punktu.
Ja šādu pārvērtēšanu neveic, viens vai vairāki akcionāri, kuriem dienā, kad tiek pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu, kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, var pieprasīt, lai neatkarīgs eksperts veic novērtēšanu, un šādā gadījumā piemēro 49. panta 1., 2. un 3. punktu.
Šāds akcionārs vai šādi akcionāri var iesniegt pieprasījumu līdz attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienai, ar noteikumu, ka pieprasījuma iesniegšanas dienā attiecīgajam akcionāram vai akcionāriem joprojām kopumā pieder vismaz 5 % no sabiedrības parakstītā kapitāla, kā tas bija dienā, kad tika pieņemts lēmums par kapitāla palielināšanu.
3. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 49. panta 1., 2. un 3. punktu, ja pēc administrācijas vai pārvaldes struktūras lēmuma kā ieguldījums, kas nav naudā, tiek ieguldīti aktīvi, kuri nav šā panta 1. punktā minētie pārvedamie vērtspapīri un naudas tirgus instrumenti un kuru individuālā patiesā vērtība izriet no iepriekšējā gada obligātajiem pārskatiem, ar noteikumu, ka obligātajiem pārskatiem ir veikta revīzija saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK.
Šā panta 2. punkta otro līdz piekto daļu piemēro mutatis mutandis.
51. pants
Ieguldījums, kas nav naudā, bez ekspertu ziņojuma
1. Ja 50. pantā minēto ieguldījumu, kas nav naudā, veic bez 49. panta 1., 2. un 3. punktā minēto ekspertu ziņojuma, tad papildus 4. panta h) punktā izklāstītajām prasībām un viena mēneša laikā pēc attiecīgā aktīva faktiskās ieguldīšanas dienas publicē deklarāciju, kurā ir:
a) |
ieguldījuma, kas nav naudā, apraksts; |
b) |
tā vērtība, tā novērtējuma avots un, attiecīgā gadījumā, novērtēšanas metode; |
c) |
paziņojums par to, vai iegūtā vērtība atbilst vismaz akciju, kuras piešķir apmaiņā pret šādu ieguldījumu, skaitam, nominālvērtībai vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtībai un – attiecīgā gadījumā – piemaksai par tām; un |
d) |
paziņojums par to, ka nav radušies jauni būtiski apstākļi, kas iespaido sākotnējo novērtējumu. |
Šo deklarāciju publicē, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar Direktīvas 16. pantu.
2. Ja saistībā ar kapitāla palielināšanu, ko ierosināts veikt saskaņā ar 68. panta 2. punktu, tiek piedāvāts veikt ieguldījumu, kas nav naudā, bez 49. panta 1., 2. un 3. punktā minētā ekspertu ziņojuma, tad – pirms faktiski veikts ieguldījums, kas nav naudā – kārtībā, kādu paredz katras dalībvalsts tiesību akti saskaņā ar 16. pantu, publicē paziņojumu, kurā norāda pieņemšanas datumu lēmumam par kapitāla palielināšanu un šā panta 1. punktā uzskaitīto informāciju. Minētajā gadījumā šā panta 1. punktā paredzētajā deklarācijā ietver vienīgi paziņojumu par to, ka pēc iepriekšminētā paziņojuma publicēšanas dienas nav radušies jauni būtiski apstākļi.
3. Katra dalībvalsts paredz piemērotu aizsardzības pasākumus, nodrošinot 50. pantā un šajā pantā izklāstīto procedūru ievērošanu, ja ieguldījumu, kas nav naudā, veic bez 49. panta 1., 2. un 3. punktā minētā ekspertu ziņojuma.
52. pants
Būtiskās iegādes pēc inkorporēšanas vai atļaujas uzsākt darījumdarbību
1. Ja pirms dalībvalsts tiesību aktos noteiktā termiņa beigām, kas ir vismaz divi gadi kopš sabiedrības inkorporēšanas brīža vai kopš tā ir saņēmusi atļauju uzsākt darījumdarbību, tā iegādājas aktīvus, kas pieder kādai no 4. panta i) punktā minētajām personām vai sabiedrībām, pret ieguldījumu, kas ir ne mazāks kā viena desmitā daļa no parakstītā kapitāla, šo iegādi pārbauda, un tās detaļas publicē 49. panta 1., 2. un 3. punktā norādītajā kārtībā, kā arī iesniedz apstiprināšanai kopsapulcē.
50. un 51. pantu piemēro mutatis mutandis.
Dalībvalstis var arī prasīt, lai piemēro minētos noteikumus, ja aktīvi pieder akcionāram vai kādai citai personai.
2. 1. punkts neattiecas uz iegādēm, kas izdarītas, sabiedrībai veicot ikdienas darījumus, un uz iegādēm, kas izdarītas pēc kādas administratīvas vai tiesas iestādes lūguma vai to uzraudzībā, kā arī uz biržas iegādēm.
53. pants
Akcionāru pienākums apmaksāt ieguldījumu
Saskaņā ar noteikumiem par parakstītā kapitāla samazināšanu akcionārus nevar atbrīvot no to pienākuma apmaksāt savu ieguldījumu.
54. pants
Nodrošinājums pārveidošanas gadījumā
Līdz dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanai noteiktajos termiņos dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai sniegtu vismaz tādus pašus nodrošinājumus kā 3. līdz 6. pantā un 45. līdz 53. pantā noteiktie, gadījumos, ja kāda cita veida sabiedrību pārveido par akciju sabiedrību.
55. pants
Grozījumi statūtos vai inkorporēšanas dokumentā
Šīs direktīvas 3. līdz 6. pants un 45. līdz 54. pants neskar dalībvalstu noteikumus par kompetenci un kārtību, kas attiecas uz grozījumiem statūtos vai inkorporēšanas dokumentā.
56. pants
Vispārīgie noteikumi par izmaksām
1. Ja, beidzoties iepriekšējam finanšu gadam, sabiedrības gada pārskatos norādītie tīrie aktīvi ir vai pēc izmaksu izdarīšanas akcionāriem kļūtu mazāki nekā parakstītais kapitāls un saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem nedalāmās rezerves, akcionāriem nav izdarāmas nekādas izmaksas, izņemot gadījumus, kad tiek samazināts parakstītais kapitāls.
2. Ja parakstītā kapitāla nesamaksātā daļa nav ieskaitīta bilancē uzrādītajos aktīvos, minēto summu atskaita no parakstītā kapitāla, kas minēts 1. punktā.
3. Izmaksu apjoms akcionāriem nedrīkst pārsniegt peļņu iepriekšējā finanšu gada beigās, kam pieskaitīta iepriekšējā laikposma nesadalītā peļņa un no šim nolūkam pieejamajām rezervēm iegūtie līdzekļi, un no kā atskaitīti iepriekšējā laikposma zaudējumi un līdzekļi, kas ieskaitāmi rezervēs saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem.
4. 1. un 3. punktā lietotais termins “izmaksas” nozīmē akciju dividenžu un procentu izmaksāšanu.
5. Ja dalībvalstu tiesību akti pieļauj starpposmu dividenžu izmaksu, piemērojami vismaz šādi nosacījumi:
a) |
jāveic starpposma aprēķini, kas parāda, ka izmaksām paredzētie līdzekļi ir pietiekami; |
b) |
izmaksājamā summa nedrīkst pārsniegt kopējo peļņu kopš iepriekšējā finanšu gada beigām, par kuru ir sagatavots gada pārskats, kam pieskaitīta iepriekšējā laikposma nesadalītā peļņa un no šim nolūkam pieejamajām rezervēm iegūtie līdzekļi, un no kā atskaitīti iepriekšējā laikposma zaudējumi un līdzekļi, kas ieskaitāmi rezervēs saskaņā ar tiesību aktiem vai statūtiem. |
6. 1. līdz 5. punkts neskar dalībvalstu noteikumus attiecībā uz parakstītā kapitāla palielināšanu rezervju kapitalizācijas ceļā.
7. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt atkāpes no 1. punkta attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām ar noteiktu kapitālu.
Šajā punktā termins “ieguldījumu sabiedrība ar noteiktu kapitālu” ietver tikai sabiedrības:
a) |
kuru vienīgais mērķis ir ieguldīt to līdzekļus dažādos vērtspapīros, zemes īpašumā un citos īpašumos ar nolūku sadalīt ieguldījumu risku un dot to akcionāriem ienākumus, kas gūti, pārvaldot viņu ieguldītos līdzekļus; un |
b) |
kas piedāvā savas akcijas publiskai parakstīšanai. |
Ja dalībvalstis savos tiesību aktos izmanto izvēles tiesības, tās nosaka, ka:
a) |
šādām sabiedrībām ir jāiekļauj termins “ieguldījumu sabiedrība” visos 26. pantā norādītajos dokumentos; |
b) |
sabiedrībai, kuras tīro aktīvu apjoms ir mazāks nekā noteikts 1. punktā, nav atļauts izdarīt izmaksas akcionāriem, ja iepriekšējā finanšu gada beigās gada pārskatos norādītā sabiedrības kopējo aktīvu summa ir vai pēc izmaksām akcionāriem kļūst pusotru reizi mazāka par gada pārskatos norādīto sabiedrības kopējo saistību pret kreditoriem summu; un |
c) |
ja sabiedrību, kuras veic izmaksas, tīro aktīvu apjoms kļūst mazāks par apjomu, kas noteikts 1. punktā, tām jānorāda uz to savos gada pārskatos. |
57. pants
Nelikumīgi izdarītu izmaksu atgūšana
Ja, izdarot izmaksas, netiek ievēroti 56. panta noteikumi, akcionāri atdod atpakaļ saņemtās izmaksas, ja sabiedrība pierāda, ka šie akcionāri zinājuši par pārkāpumiem, izdarot izmaksas, vai, ņemot vērā apstākļus, nevarēja par tiem nezināt.
58. pants
Ievērojami parakstītā kapitāla zaudējumi
1. Ja parakstītajā kapitālā radušies ievērojami zaudējumi, sasauc akcionāru kopsapulci dalībvalstu tiesību aktos noteiktajos termiņos, lai nolemtu, vai izbeigt sabiedrības darbību vai veikt citus pasākumus.
2. Zaudējumu apjomu, kas uzskatāms par ievērojamu 1. punkta nozīmē, dalībvalstu tiesību aktos nenosaka lielāku par pusi no parakstītā kapitāla.
59. pants
Neparakstīšanās uz pašu akcijām
1. Uz sabiedrības akcijām nevar parakstīties pati sabiedrība.
2. Ja uz sabiedrības akcijām parakstās persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, uzskata, ka parakstītājs ir parakstījies uz tām uz paša atbildību.
3. Šā panta noteikumu pārkāpuma gadījumā par parakstīto akciju samaksu atbild personas vai sabiedrības, kas minētas 4. panta i) punktā, vai parakstītā kapitāla palielināšanas gadījumā – administrācijas vai pārvaldes struktūru locekļi.
Dalībvalstu tiesību akti tomēr var paredzēt, ka šādas personas var atbrīvot no viņu saistībām, ja tās pierāda, ka tās personīgi nav vainojamas pārkāpumā.
60. pants
Pašu akciju iegāde
1. Neskarot principu, kas paredz vienādu attieksmi pret viena un tā paša līmeņa akcionāriem, un Regulu (ES) Nr. 596/2014, dalībvalstis var atļaut sabiedrībai iegādāties savas akcijas vai nu pašai, vai ar tādas personas starpniecību, kura darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs. Ciktāl šāda iegāde ir atļauta, dalībvalstis tai piemēro šādus nosacījumus:
a) |
atļauju dod kopsapulce, kas nosaka šādas iegādes noteikumus un jo īpaši iegādājamo akciju maksimālo skaitu, atļaujas derīguma termiņu, kura maksimālo ilgumu nosaka valsts tiesību aktos, tomēr nepārsniedzot piecus gadus, un – iegūšanai par nominālvērtību – ieguldījuma maksimālo un minimālo apjomu. Administrācijas vai pārvaldes struktūras locekļi pārliecinās par to, ka, veicot katru atļauto iegādi, tiek ievēroti b) un c) punktā minētie nosacījumi; |
b) |
iegādes, tostarp sabiedrības iepriekš iegādātās un tās turētās akcijas, un akcijas, kuras iegādājusies persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 56. panta 1. un 2. punktā minēto apjomu; un |
c) |
darījumu var veikt vienīgi ar pilnībā apmaksātām akcijām. |
Turklāt dalībvalstis var iegādēm pirmās daļas nozīmē piemērot jebkuru no šādiem nosacījumiem:
a) |
iegādāto akciju, tostarp sabiedrības iepriekš iegādāto un tās turēto akciju un akciju, kuras iegādājusies persona, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nominālvērtība vai, ja nominālvērtības nav, uzskaites vērtība nepārsniedz dalībvalsts noteikto maksimumu; šis maksimums nedrīkst būt mazāks par 10 % no parakstītā kapitāla; |
b) |
atļauja sabiedrībai iegādāties pašai savas akcijas šā punkta pirmās daļas nozīmē, iegādājamo akciju maksimālais skaits, šādu tiesību termiņu un maksimālais vai minimālais ieguldījums ir noteikts sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā; |
c) |
sabiedrība pilda attiecīgās prasības par pārskatu un paziņojumu sniegšanu; |
d) |
dažām dalībvalstu noteiktām sabiedrībām var prasīt anulēt iegūtās akcijas ar noteikumu, ka anulēto akciju nominālvērtībai ekvivalentu summa iekļauj rezervē, kuru nevar sadalīt akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanās gadījumu; minēto rezervi var izmantot vienīgi parakstītā kapitāla palielināšanai, kapitalizējot rezerves; |
e) |
iegāde neskar kreditoru prasījumu izpildi. |
2. Dalībvalstu tiesību akti var paredzēt atkāpes no 1. punkta pirmās daļas a) punkta pirmā teikuma, ja sabiedrībai pašas akciju iegāde ir nepieciešama nolūkā novērst nopietnu kaitējumu sabiedrībai. Šādā gadījumā administrācijas vai pārvaldes struktūra nākamajā kopsapulcē ziņo par pirkuma iemesliem un raksturu, kā arī akciju skaitu un nominālvērtību vai, ja tā nav noteikta, iegādāto akciju uzskaites vērtību, par parakstītā kapitāla daļu, ko akcijas pārstāv, kā arī par minēto akciju samaksu.
3. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1. punkta pirmās daļas a) punkta pirmo teikumu attiecībā uz akcijām, kuras sabiedrība iegādājas pati vai caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nolūkā tās izplatīt sabiedrības vai tās saistītās sabiedrības darbiniekiem. Šādas akcijas izplata 12 mēnešos pēc to iegūšanas.
61. pants
Atkāpe no noteikumiem par pašu akciju iegādi
1. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 60. pantu attiecībā uz:
a) |
akcijām, kas iegādātas, izpildot lēmumu par kapitāla samazināšanu vai apstākļos, kas norādīti 82. pantā; |
b) |
akcijām, kas iegādātas vispārējas aktīvu pārejas rezultātā; |
c) |
pilnīgi apmaksātām akcijām, kuras ir iegādātas par brīvu vai kuras iegādājušās bankas vai citas finanšu iestādes kā pirktas komisijā; |
d) |
akcijām, kas iegādātas uz juridiska pienākuma pamata vai tiesas nolēmuma rezultātā, aizstāvot akcionāru mazākumu, īpaši tādos gadījumos kā apvienošanās, sabiedrības mērķu vai veida maiņa, reģistrācijas vietas pārvietošana uz ārvalstīm vai akciju pārejas ierobežojumu ieviešana; |
e) |
akcijām, kas iegādātas no akcionāra to neapmaksāšanas gadījumā; |
f) |
akcijām, kas iegādātas nolūkā izmaksāt atlīdzību akcionāru mazākumam saistītajās sabiedrībās; |
g) |
pilnībā apmaksātām akcijām, kas iegādātas izpārdošanā, ko veic pēc tiesas rīkojuma akcionāram atmaksāt sabiedrībai parādu; un |
h) |
pilnībā apmaksātām akcijām, kuras emitējusi ieguldījumu sabiedrība ar noteiktu kapitālu, kā definēts 56. panta 7. punkta otrajā daļā, un kuras sabiedrība vai tās saistītā sabiedrība iegādājusies pēc investora lūguma. Piemēro 56. panta 7. punkta trešās daļas a) punktu. Minētie pirkumi nedrīkst radīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apmēram, kas mazāks par parakstīto kapitālu un rezervēm, kuru sadalīšana ir aizliegta ar tiesību aktiem. |
2. Akcijas, kas iegādātas 1. punkta b) līdz g) apakšpunktā uzskaitītajos gadījumos, tomēr pārdod ne vēlāk kā trīs gados no to iegūšanas, ja vien to nominālvērtība vai, ja tā nav noteikta, iegūto akciju uzskaites vērtība, ietverot akcijas, kuras sabiedrība var iegādāties caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, nepārsniedz 10 % no parakstītā kapitāla.
3. Ja akcijas nav pārdotas 2. punktā noteiktajā termiņā, tās anulē. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt, ka anulēšana izraisa attiecīga parakstītā kapitāla samazināšanu. Šādu samazināšanu nosaka, ja anulējamo akciju iegūšana izraisa tīro aktīvu samazināšanos līdz apmēram, kas ir mazāks par 56. panta 1. un 2. punktā noteikto.
62. pants
Sekas par nelikumīgu pašu akciju iegādi
Akcijas, kas iegādātas pretrunā 60. un 61. pantam, pārdod viena gada laikā pēc to iegādes. Ja tās šai termiņā nepārdod, piemēro 61. panta 3. punktu.
63. pants
Pašu akciju turēšana un gada pārskats pašu akciju iegādes gadījumā
1. Ja dalībvalstu tiesību akti pieļauj, ka sabiedrība var iegādāties savas akcijas vai nu pati, vai caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, tām jānosaka, ka uz minēto akciju turēšanu vienmēr attiecas šādi nosacījumi:
a) |
no akciju piešķirtajām tiesībām balsstiesības, ko piešķir sabiedrības pašas akcijas, jebkurā gadījumā ir jāpārtrauc; |
b) |
ja akcijas ir iekļautas bilancē uzrādītajos aktīvos, pasīvos ieskaita tāda paša apjoma neizmaksājamās rezerves. |
2. Ja kādas dalībvalsts tiesību akti atļauj sabiedrībai iegādāties savas akcijas vai nu pašai, vai caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, tie nosaka, ka gada pārskatā jāsniedz vismaz šāda informācija:
a) |
finanšu gada laikā izdarīto iegāžu pamatojums; |
b) |
iegādāto un finanšu gada laikā pārdoto akciju skaits un nominālvērtība, vai, ja nominālvērtība nav noteikta – iegādāto un finanšu gada laikā pārdoto akciju uzskaites vērtība, kā arī to daļa parakstītajā kapitālā, kuru tās pārstāv; |
c) |
ieguldījums akcijās, akcijas iegādājoties vai tās pārdodot pēc novērtējuma; |
d) |
sabiedrības iegādāto un turēto akciju skaits un nominālvērtība, vai, ja nominālvērtība nav noteikta – iegādāto un turēto akciju uzskaites vērtība, kā arī to daļa parakstītajā kapitālā, kuru tās pārstāv. |
64. pants
Sabiedrības finansiālā palīdzība trešai personai tās akciju iegādei
1. Ja dalībvalsts ļauj sabiedrībai tieši vai netieši izsniegt avansā līdzekļus, piešķirt aizdevumus vai sniegt nodrošinājumu, lai tās akcijas varētu iegādāties trešā persona, tad tās šādiem darījumiem piemēro nosacījumus, kas izklāstīti 2. līdz 5. punktā.
2. Darījumus veic administrācijas vai pārvaldes struktūras atbildībā un ar godīgiem tirgus nosacījumiem, īpaši ņemot vērā sabiedrības saņemtos procentus un nodrošinājumu, ko sabiedrībai sniedz saistībā ar 1. punktā minētajiem sabiedrības aizdevumiem un avansa maksājumiem.
Pienācīgi pārbauda trešās personas vai – daudzpusējos darījumos – katra darījumu partnera kredītspēju.
3. Administrācijas vai pārvaldes struktūra darījumus iesniedz kopsapulcei iepriekšējai apstiprināšanai, par ko kopsapulce lemj saskaņā ar 83. pantā paredzētajiem noteikumiem par pārstāvību un balsu vairākumu.
Administrācijas vai pārvaldes struktūra sniedz kopsapulcei rakstisku ziņojumu, norādot:
a) |
darījuma mērķus; |
b) |
sabiedrības intereses šāda darījuma noslēgšanā; |
c) |
darījuma noslēgšanas nosacījumus; |
d) |
ar darījumu saistītos riskus sabiedrības likviditātei un maksātspējai; un |
e) |
cenu, par kādu trešai personai jāiegādājas akcijas. |
Šo ziņojumu iesniedz reģistram publicēšanai saskaņā ar 16. pantu.
4. Trešām personām piešķirtās finansiālās palīdzības kopapjoms nekādā gadījumā neizraisa tīro aktīvu samazināšanos līdz apjomam, kas ir mazāks par 56. panta 1. un 2. punktā noteikto apjomu, ņemot vērā arī tīro aktīvu jebkādu samazināšanos, ko var izraisīt sabiedrības vai tās vārdā veikta savu akciju iegāde saskaņā ar 60. panta 1. punktu.
Sabiedrība bilances pasīvu daļā iekļauj rezervi, kura nav sadalāma un kuras apjoms atbilst finansiālās palīdzības kopapjomam.
5. Ja trešā persona, izmantojot finansiālo palīdzību no sabiedrības, iegādājas šīs sabiedrības pašu akcijas 60. panta 1. punkta nozīmē vai parakstās uz akcijām, ko emitē, palielinot parakstīto kapitālu, tad šādu iegādi vai parakstīšanu veic par taisnīgu cenu.
6. 1. līdz 5. punktu nepiemēro attiecībā uz darījumiem, ko noslēdz bankas un citas finanšu iestādes, veicot to parasto darījumdarbību, ne arī uz darījumiem, ko nolūkā iegādāties akcijas veic sabiedrības vai saistītās sabiedrības darbinieki, vai darījumiem to labā.
Minētie darījumi tomēr nedrīkst izraisīt tīro aktīvu samazināšanos līdz apmēram, kas ir mazāks par 56. panta 1. punktā norādīto.
7. 1. līdz 5. punktu nepiemēro attiecībā uz darījumiem, ko veic nolūkā iegūt akcijas, kā tas noteikts 61. panta 1. punkta h) apakšpunktā.
65. pants
Papildu nodrošinājums saistīto pušu darījumu gadījumā
Ja šīs direktīvas 64. panta 1. punktā minētā darījuma partneris ir kāds sabiedrības administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis vai mātesuzņēmuma – Direktīvas 2013/34/ES 22. panta nozīmē – administrācijas vai pārvaldes struktūras loceklis, vai pats mātesuzņēmums, vai fiziskās personas, kas darbojas savā vārdā, bet šādu struktūru locekļu vai mātesuzņēmumu interesēs, tad dalībvalstis ar atbilstīgiem nodrošinājumiem garantē, ka šāds darījums nav pretrunā sabiedrības interesēm.
66. pants
Sabiedrības pašas akciju, kā garantijas, pieņemšana
1. Sabiedrības akciju, kā garantijas, pieņemšana vai nu caur sabiedrību pašu, vai personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, uzskatāma par iegādi 60. panta, 61. panta 1. punkta, 63. un 64. panta nozīmē.
2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1. punktu darījumiem, ko noslēdz bankas un citas finanšu iestādes, veicot to parasto darījumdarbību.
67. pants
Tādas sabiedrības akciju parakstīšanās, iegāde vai turēšana, kurā akciju sabiedrībai ir balsstiesību vairākums vai kurā tā var izmantot dominējošo stāvokli
1. Citas II pielikumā minētā veida sabiedrības, kurā akciju sabiedrībai tieši vai netieši ir balsu vairākums vai kurā tā tieši vai netieši var izmantot dominējošu stāvokli, akciju parakstīšanos, iegādi vai turēšanu akciju sabiedrībā, uzskata par pašas akciju sabiedrības veiktu darbību.
Pirmo daļu piemēro arī tad, ja citu sabiedrību reglamentē trešās valsts tiesību akti un ja tai ir juridiskā forma, kas līdzīga II pielikumā minētajām formām.
Tomēr, ja akciju sabiedrībai netieši ir balsu vairākums vai ja tā netieši var izmantot dominējošu stāvokli, dalībvalstīm nav jāpiemēro pirmā un otrā daļa, ja tās paredz tādu balsošanas tiesību liegšanu, kas piešķirtas akciju sabiedrības akcijām, kuru turētāja ir cita sabiedrība.
2. Ja valsts tiesību akti par sabiedrību grupām nav koordinēti, dalībvalstis var:
a) |
noteikt gadījumus, kuros akciju sabiedrību uzskatīt par spējīgu izmantot dominējošu stāvokli citā sabiedrībā; ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, to tiesību akti jebkurā gadījumā paredz, ka dominējošu stāvokli var izmantot:
Dalībvalstīm obligāti nav jāparedz noteikums citiem gadījumiem nekā tiem, kas minēti pirmās daļas i) un ii) punktā; |
b) |
noteikt gadījumus, kuros akciju sabiedrību uzskatīt par netiešu balsstiesību turētāju vai par spējīgu netieši izmantot dominējošu ietekmi; |
c) |
precizēt apstākļus, kuros akciju sabiedrību uzskatīt par balsstiesību turētāju. |
3. Dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkta pirmā un otrā daļa, ja parakstīšanos, iegādi vai turēšanu veic citas personas vārdā, nevis tās, kas veic akciju parakstīšanos, iegādi vai turēšanu, kura nav ne 1. punktā minētā akciju sabiedrība, ne cita sabiedrība, kurā akciju sabiedrībai tieši vai netieši ir balsstiesību vairākums vai kurā tā tieši vai netieši var izmantot dominējošu ietekmi.
4. Dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkta pirmā un otrā daļa, ja parakstīšanos, iegādi vai turēšanu veic cita sabiedrība pati un ja tā veic darbības kā profesionāls vērtspapīru dīleris, ar noteikumu, ka tā ir vērtspapīru biržas locekle, kas reģistrēta vai darbojas dalībvalstī vai kuru atzinusi vai pārrauga dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir pārraudzīt profesionālus vērtspapīru dīlerus, kas šīs direktīvas nozīmē var būt kredītiestādes.
5. Dalībvalstīm nav jāpiemēro 1. punkta pirmā un otrā daļa, ja citai sabiedrībai piederošās akciju sabiedrības akcijas tikušas iegādātas, pirms attiecības starp abām sabiedrībām atbilda 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem.
Tomēr balsstiesības, kas piešķirtas saskaņā ar šīm akcijām, atceļ, un akcijas ņem vērā tad, kad ir noteikts, vai ir izpildīts nosacījums, kas minēts 60. panta 1. punkta b) apakšpunktā.
6. Dalībvalstīm nav jāpiemēro 61. panta 2. vai 3. punktu vai 62. pantu, ja akciju sabiedrībā akcijas iegādājas cita sabiedrība, ar nosacījumu, ka tās paredz:
a) |
to balsstiesību atcelšanu, kas saistītas ar akciju sabiedrības akcijām, kuru turētāja ir cita sabiedrība; un |
b) |
akciju sabiedrības pārvaldes struktūras locekļu pienākumu atpirkt no otras sabiedrības akcijas, kas minētas 61. panta 2. un 3. punktā un 62. pantā, par tādu cenu, par kādu otra sabiedrība tās iegādājusies; šo sankciju nepiemēro tikai tad, ja akciju sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūras locekļi pierāda, ka šai sabiedrībai nav bijusi nekāda loma attiecīgo akciju parakstīšanas procesā vai iegādē. |
68. pants
Kopsapulces lēmums par kapitāla palielināšanu
1. Par jebkuru kapitāla palielināšanu lemj kopsapulce. Gan minēto lēmumu, gan parakstītā kapitāla pieaugumu publicē dalībvalstu tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu.
2. Tomēr statūti, inkorporēšanas dokuments vai kopsapulce, kuras lēmumu publicē saskaņā ar 1. punktu, var atļaut parakstītā kapitāla palielināšanu līdz maksimālajam apjomam, ko nosaka, ņemot vērā maksimālo apjomu, kas paredzēts tiesību aktos. Vajadzības gadījumā par parakstītā kapitāla palielinājumu noteiktā apjoma robežās lemj tam pilnvarota sabiedrības struktūra. Šādas struktūras tiesības šai sakarā nosaka uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus, kuru var atkārtot vienu vai vairākas reizes ar kopsapulces lēmumu, katru reizi ievērojot piecu gadu maksimālo termiņu.
3. Ja sabiedrībai ir dažādu veidu akcijas, par 1. punktā minēto kopsapulces lēmumu palielināt parakstīto kapitālu vai par 2. punktā minēto kapitāla palielināšanas atļauju ir jānobalso atsevišķi vismaz to katra veida akciju turētājiem, kuru tiesības skar šāds darījums.
4. Šis pants attiecas uz visu vērtspapīru emisiju, kas ir konvertējami akcijās vai kas dod tiesības parakstīties uz akcijām, bet ne uz šādu vērtspapīru konversiju, ne arī parakstīšanās tiesību izmantošanu.
69. pants
Ieguldījumam emitēto akciju apmaksa
Akcijas, kuras emitētas ieguldījumam parakstītā kapitāla palielināšanas laikā, apmaksā vismaz līdz 25 % no to nominālvērtības vai, ja nominālvērtība nav noteikta, no to uzskaites vērtības. Ja ir noteikta emisijas prēmija, to apmaksā pilnībā.
70. pants
Akcijas, kas emitētas ieguldījumam, kas nav naudā
1. Ja akcijas parakstītā kapitāla palielināšanas laikā emitē ieguldījumam, kas nav naudā, samaksu veic pilnā apjomā piecu gadu laikā no dienas, kad pieņemts lēmums par parakstītā kapitāla palielināšanu.
2. Uz 1. punktā minēto ieguldījumu attiecas ziņojums, ko pirms kapitāla palielināšanas sagatavo viens vai vairāki no sabiedrības neatkarīgi eksperti, kurus ieceļ vai apstiprina administratīva vai tiesas iestāde. Šādi eksperti var būt fiziskas personas, kā arī juridiskas personas un sabiedrības saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem.
Piemēro 49. panta 2. un 3. punktu, 50. un 51. pantu.
3. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 2. punktu gadījumos, kad parakstīto kapitālu palielina, lai realizētu apvienošanos, sadalīšanu vai publiskā piedāvājuma akciju pirkšanu vai mainīšanu un samaksātu tās sabiedrības akcionāriem, kura tiek pārņemta vai sadalīta vai kura ir publiskā piedāvājuma objekts akciju pirkšanai vai mainīšanai.
Tomēr apvienošanās vai sadalīšanas gadījumos dalībvalstis piemēro pirmo daļu tikai tad, ja ir sagatavots viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojums par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu.
Ja dalībvalstis nolemj apvienošanās vai sadalīšanas gadījumā piemērot 2. punktu, tās var noteikt, ka ziņojumu saskaņā ar šo pantu un viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojumu par apvienošanās vai sadalīšanas noteikumu projektu var sagatavot tas pats eksperts vai eksperti.
4. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 2. punktu, ja visas parakstītā kapitāla palielināšanas laikā emitētās akcijas ir emitētas ieguldījumam, kas nav naudā, vienai vai vairākām sabiedrībām, ar nosacījumu, ka visi tās sabiedrības akcionāri, kura saņem ieguldījumu, ir vienojušies, ka nav nepieciešams sagatavot eksperta ziņojumu un ka ir izpildītas 49. panta 4. punkta b) līdz f) apakšpunkta prasības.
71. pants
Kapitāla, kas nav pilnībā parakstīts, palielināšana
Ja kapitāla palielināšana nav pilnībā parakstīta, kapitālu palielina par parakstīto apjomu tikai tad, ja to paredz emisijas noteikumi.
72. pants
Kapitāla palielināšana ar naudas ieguldījumiem
1. Ja kapitālu palielina ar naudas ieguldījumu, akcionāriem piedāvā akcijas, piešķirot tiem pirmpirkuma tiesības proporcionāli to akciju pārstāvētajam kapitālam.
2. Dalībvalstu tiesību aktiem:
a) |
nav jānosaka 1. punkta piemērošana attiecībā uz akcijām, kas piešķir ierobežotas tiesības piedalīties izmaksās 56. panta nozīmē un/vai piedalīties sabiedrības aktīvu sadalē tās likvidācijas gadījumā; vai |
b) |
ja sabiedrības parakstītais kapitāls, kas sastāv no dažādiem akciju veidiem ar dažādām tiesībām attiecībā uz balsošanu vai piedalīšanos izmaksās 56. panta nozīmē, vai aktīvu sadalē sabiedrības likvidācijas gadījumā, tiek palielināts, emitējot jaunas akcijas tikai vienā no veidiem, var atļaut izmantot priekšrocību tiesības citu veidu akcionāriem tikai pēc tam, kad minētās tiesības ir izmantojuši tā veida akcionāri, kurā emitētas jaunās akcijas. |
3. Visus parakstīšanās piedāvājumus ar priekšrocību tiesībām un termiņu, kurā minētās tiesības ir izmantojamas, publicē valsts oficiālā vēstnesī, kas noteikts šim mērķim saskaņā ar 16. pantu. Tomēr, ja ir reģistrētas visas sabiedrības akcijas, dalībvalstu tiesību aktos noteikt šādu publikāciju nav vajadzīgs. Šādā gadījumā par to rakstiski informē visus sabiedrības akcionārus. Priekšrocību tiesības izmanto termiņā, kas nav īsāks par 14 dienām no piedāvājuma publikācijas dienas vai no vēstuļu nosūtīšanas dienas akcionāriem.
4. Sabiedrības statūti vai dibināšanas dokuments nedrīkst ierobežot vai atņemt priekšrocību tiesības. To tomēr var darīt ar kopsapulces lēmumu. Administrācijas vai pārvaldes institūcijai ir jāsniedz kopsapulcei rakstisks ziņojums, kurā norādīti priekšrocību tiesību ierobežojumu vai atņemšanas iemesli, kā arī plānotās emisijas cenas pamatojums. Kopsapulce lemj saskaņā ar kvoruma un balsu vairākuma noteikumiem, kā noteikts 83. pantā. Tās lēmumu publicē dalībvalstu tiesību aktos norādītajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu.
5. Dalībvalstu tiesību aktos var paredzēt, ka statūti vai inkorporēšanas dokuments, vai kopsapulces lēmums, ko pieņem saskaņā ar kvoruma, balsu vairākuma un publikāciju noteikumiem, kā noteikts šā panta 4. punktā, var pilnvarot sabiedrības struktūru, kurai ir tiesības lemt par parakstītā kapitāla palielinājumu reģistrētā kapitāla robežās, ierobežot priekšrocību tiesības. Minētās pilnvaras nevar piešķirt uz laiku, kas ir ilgāks par pilnvarojuma laiku, ko nosaka 68. panta 2. punkts.
6. 1. līdz 5. punkts attiecas uz visu vērtspapīru emisiju, kuri ir konvertējami akcijās vai kas piešķir tiesības parakstīties uz akcijām, bet ne uz šādu vērtspapīru konversiju, ne arī uz parakstīšanās tiesību izmantošanu.
7. Gadījumos, kas aprakstīti 4. un 5. punktā, var saglabāt priekšrocību tiesības, ja saskaņā ar lēmumu par parakstītā kapitāla palielināšanu akcijas emitē bankām vai citām finanšu iestādēm, paredzot, ka tās tiks piedāvātas sabiedrības akcionāriem saskaņā ar 1. un 3. punktu.
73. pants
Kopsapulces lēmums par parakstītā kapitāla samazināšanu
Bez tiesas nolēmuma parakstīto kapitālu samazina ar kopsapulces lēmumu, ko pieņem saskaņā ar kvoruma un balsu vairākuma noteikumiem, kā noteikts 83. pantā, neskarot 79. un 80. pantu. Šādu lēmumu publicē katras dalībvalsts tiesību aktos norādītajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu.
Sapulces sasaukšanas paziņojumā norāda samazināšanas mērķi un tās īstenošanas veidu.
74. pants
Parakstītā kapitāla samazināšana dažādu kategoriju akciju gadījumā
Ja sabiedrībai ir dažādu kategoriju akcijas, par kopsapulces lēmumu samazināt kapitālu balso atsevišķi vismaz to katras akciju kategorijas turētājiem, kuru tiesības skar šāds darījums.
75. pants
Nodrošinājums kreditoriem gadījumā, ja ir samazināts parakstītais kapitāls
1. Parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumā vismaz tie kreditori, kuru prasījumi ir radušies pirms kapitāla samazināšanas lēmuma publicēšanas, ir tiesīgi vismaz uz nodrošinājumu par prasījumiem, kuriem termiņš nav iestājies līdz minētās publikācijas dienai. Dalībvalstis nevar atteikt šādas tiesības, ja vien kreditoram nav attiecīgas aizsardzības vai ja vien šāda aizsardzība nav nepieciešama, ņemot vērā sabiedrības aktīvus.
Dalībvalstis paredz nosacījumus, kā īstenot pirmajā daļā paredzētās tiesības. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditoriem ir ļauts griezties attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgas aizsardzības iegūšanai, ja viņi var ticami pierādīt, ka parakstītā kapitāla samazināšanas dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemta nekāda atbilstīga aizsardzība.
2. Dalībvalstu tiesību aktos paredz arī vismaz to, ka samazināšana nav spēkā vai ka maksājumi akcionāriem nav izdarāmi, kamēr kreditori nav saņēmuši tiem pienākošos maksājumus vai ja tiesa ir nolēmusi, ka to pieteikumi nav pieņemami.
3. Šo pantu piemēro, ja parakstītā kapitāla samazināšana izraisa pilnīgu vai daļēju atteikšanos izdarīt akcionāru ieguldījumu bilances maksājumus.
76. pants
Atkāpe no nodrošinājuma kreditoriem gadījumā, ja parakstītais kapitāls ir samazināts
1. Dalībvalstīm nav jāpiemēro 75. pants parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumos, ja tā samazināšanas mērķis ir segt nodarītos zaudējumus vai noguldīt naudu rezervēs, ar noteikumu, ka pēc minētās darbības rezervju apjoms nav lielāks par 10 % no samazinātā parakstītā kapitāla. Izņemot gadījumus, kad tiek samazināts parakstītais kapitāls, minētās rezerves nav sadalāmas starp akcionāriem; rezervi var izmantot tikai nodarīto zaudējumu segšanai vai parakstītā kapitāla palielināšanai šādas rezerves kapitalizācijas ceļā, ciktāl dalībvalstis šādu darbību atļauj.
2. 1. punktā minētajos gadījumos dalībvalstu tiesību aktos ir jānosaka vismaz tie pasākumi, kas nodrošina, ka līdzekļus, kas rodas, samazinot parakstīto kapitālu, neizmanto maksājumiem vai sadalīšanai akcionāriem un akcionāru atbrīvošanai no pienākuma izdarīt savus ieguldījumus.
77. pants
Parakstītā kapitāla samazināšana un minimālais kapitāls
Parakstīto kapitālu nevar samazināt līdz apjomam, kas ir mazāks par saskaņā ar 45. pantu noteikto minimālo kapitālu.
Dalībvalstis tomēr var atļaut šādu samazināšanu, ja tās nosaka, ka lēmums par parakstītā kapitāla samazināšanu stājas spēkā tikai tad, kad parakstītais kapitāls ir palielināts vismaz līdz noteiktā minimuma apjomam.
78. pants
Parakstītā kapitāla izpirkšana bez samazinājuma
Ja dalībvalsts tiesību akti pieļauj pilnīgu vai daļēju parakstītā kapitāla izpirkšanu, to nesamazinot, tās pieprasa šādu nosacījumu ievērošanu:
a) |
ja statūti vai inkorporācijas dokuments paredz izpirkšanu, par to lemj kopsapulce, balsojot saskaņā ar kvoruma un balsu vairākuma parastajiem nosacījumiem; ja statūtos vai dibināšanas dokumentā izpirkšana nav paredzēta, par to lemj kopsapulce saskaņā ar 83. pantā paredzētajiem kvoruma un balsu vairākuma noteikumiem. Lēmumu publicē dalībvalstu tiesību aktos norādītajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu; |
b) |
izpirkšanas nolūkiem var izmantot tikai tos līdzekļus, kas paredzēti izmaksām 56. panta 1. līdz 4. punkta nozīmē; |
c) |
akcionāri, kuru akcijas ir izpirktas, saglabā savas tiesības sabiedrībā, izņemot tiesības saņemt atpakaļ savus ieguldījumus un līdzdalību izmaksās no neizpirkto akciju sākotnējām dividendēm. |
79. pants
Parakstītā kapitāla samazināšana ar akciju obligātu dzēšanu
1. Ja dalībvalstu tiesību akti atļauj sabiedrībām samazināt to parakstīto kapitālu, izmantojot akciju obligātu dzēšanu, tie pieprasa vismaz šādu nosacījumu ievērošanu:
a) |
obligātā dzēšana ir jāparedz vai jāatļauj statūtos vai dibināšanas dokumentā pirms notikusi parakstīšanās uz akcijām, kuras ir dzēšamas; |
b) |
ja obligāto dzēšanu atļauj vienīgi statūti vai dibināšanas dokuments, par to lemj kopsapulcē, ja vien ieinteresētie akcionāri to nav vienprātīgi akceptējuši; |
c) |
sabiedrības struktūra, kas lemj par obligāto dzēšanu, nosaka termiņus un tās īstenošanas kārtību, ja tas jau nav noteikts statūtos vai dibināšanas dokumentā; |
d) |
piemēro 75. pantu, izņemot gadījumus, ja akcijas, kas ir pilnībā apmaksātas, sabiedrībai ir pieejamas par brīvu vai ir dzēstas, izmantojot izmaksām paredzētos līdzekļus saskaņā ar 56. panta 1. līdz 4. punktu; šādos gadījumos summa, kas ir līdzvērtīga nominālvērtībai, vai ja nominālvērtība nav noteikta, uzskaites vērtībai par visām dzēstajām akcijām, ir jāiekļauj rezervē; minētās rezerves līdzekļus nedrīkst sadalīt starp akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumus; tos var izmantot tikai nodarīto zaudējumu segšanai vai parakstītā kapitāla palielināšanai rezervju kapitalizācijas ceļā, ciktāl dalībvalstis šādu darbību atļauj; un |
e) |
lēmumu par akciju obligāto dzēšanu publicē dalībvalstu tiesību aktos norādītajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu. |
2. Direktīvas 73. panta pirmo daļu, un 74., 76. un 83. pantu nepiemēro gadījumos, uz kuriem attiecas šā panta 1. punkts.
80. pants
Parakstītā kapitāla samazināšana ar to akciju dzēšanu, kuras akciju sabiedrība ieguvusi pati vai kuras iegūtas tās vārdā
1. Ja parakstīto kapitālu samazina, dzēšot akcijas, ko sabiedrība ieguvusi pati vai caur personu, kas darbojas savā vārdā, bet sabiedrības interesēs, par dzēšanu vienmēr lemj kopsapulce.
2. 75. pantu piemēro, ja akcijas nav pilnībā apmaksātas vai iegūtas par brīvu, vai izmantojot izmaksām paredzēto naudu saskaņā ar 56. panta 1. līdz 4. punktu; šādos gadījumos visu dzēsto akciju apjomu, kas ir līdzvērtīgs to nominālvērtībai vai, ja nominālvērtība nav noteikta, visu dzēsto akciju uzskaites vērtībai, iekļauj rezervē. Izņemot parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumus, minēto rezervi nedrīkst sadalīt starp akcionāriem. To var izmantot tikai nodarīto zaudējumu segšanai vai parakstītā kapitāla palielināšanai rezervju kapitalizācijas ceļā, ciktāl dalībvalstis šādu darbību atļauj.
3. Direktīvas 74., 76. un 83. pantu nepiemēro gadījumos, uz kuriem attiecas šā panta 1. punkts.
81. pants
Parakstītā kapitāla izpirkšana vai tā samazināšana, dzēšot akcijas, ja ir dažāda veida akcijas
Ja sabiedrībā ir dažādu veidu akcijas gadījumos, uz kuriem attiecas 78. pants, 79. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 80. panta 1. punkts, kopsapulces lēmumu par parakstītā kapitāla izpirkšanu vai tā samazināšanu, dzēšot akcijas, nobalso atsevišķi vismaz katra veida akciju turētāji, kuru tiesības tiek skartas saistībā ar šo darījumu.
82. pants
Akciju izpirkšanas nosacījumi
Ja dalībvalstu tiesību akti atļauj sabiedrībai emitēt izpērkamas akcijas, tie prasa, lai šādu akciju izpirkšana notiek saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a) |
pirms notiek parakstīšanās uz izpērkamajām akcijām, izpirkšana jāparedz sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā; |
b) |
akcijām jābūt pilnībā apmaksātām; |
c) |
izpirkšanas nosacījumiem un kārtībai jābūt noteiktiem sabiedrības statūtos vai dibināšanas dokumentā; |
d) |
izpirkšanu var īstenot, tikai izmantojot izmaksām paredzēto naudu saskaņā ar 56. panta 1. līdz 4. punktu vai ieņēmumus no jaunas emisijas, kas veikta nolūkā īstenot šādu izpirkšanu; |
e) |
par visām izpirktajām akcijām summa, kas līdzvērtīga to nominālvērtībai vai, ja nominālvērtība nav noteikta, visu izpirkto akciju uzskaites vērtībai, ir iekļaujama rezervē, kas nav sadalāma starp akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumus. To var izmantot tikai parakstītā kapitāla palielināšanai rezervju kapitalizācijas ceļā; |
f) |
panta e) punkts neattiecas uz izpirkšanu, izmantojot ieņēmumus no jaunās emisijas, kas veikta nolūkā īstenot šādu izpirkšanu; |
g) |
ja ir paredzēts izmaksāt akcionāriem prēmijas sakarā ar izpirkšanu, prēmiju var maksāt tikai no izmaksām paredzētajiem līdzekļiem saskaņā ar 56. panta 1. līdz 4. punktu vai no rezerves, kas nav šā panta e) punktā minētā rezerve, kuru nedrīkst sadalīt starp akcionāriem, izņemot parakstītā kapitāla samazināšanas gadījumus; minēto rezervi var izmantot tikai parakstītā kapitāla palielināšanai rezervju kapitalizācijas ceļā vai lai segtu 4. panta j) punktā minētās izmaksas, vai akciju vai obligāciju emisijas izmaksas, vai lai izmaksātu prēmijas izpērkamo akciju vai obligāciju turētājiem; |
h) |
paziņojumu par izpirkšanu publicē katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu. |
83. pants
Balsošanas prasības attiecībā uz kopsapulces lēmumiem
Dalībvalstu tiesību aktos nosaka, ka lēmumi, kas minēti 72. panta 4. un 5. punktā un 73., 74., 78. un 81. pantā, pieņemami ar balsu vairākumu, kas ir vismaz divas trešdaļas no balsu skaita, kuras piešķir vērtspapīri vai pārstāvētais parakstītais kapitāls.
Dalībvalstu tiesību aktos tomēr var noteikt, ka pirmajā daļā norādīto balsu vienkāršais vairākums ir pietiekams, ja ir pārstāvēta vismaz puse no parakstītā kapitāla.
84. pants
Atkāpe no dažām prasībām
1. Dalībvalstis var atkāpties no 48. panta pirmās daļas, 60. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmā teikuma un 68., 69. un 72. panta tiktāl, ciktāl šāda atkāpe ir vajadzīga, lai pieņemtu vai piemērotu noteikumus, kuru mērķis ir sekmēt darbinieku vai citu dalībvalsts tiesību aktos noteiktu personu grupu dalību uzņēmumu kapitālā.
2. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 60. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo teikumu un 73., 74. pantu un 79. līdz 82. pantu attiecībā uz sabiedrībām, kas dibinātas saskaņā ar speciālu tiesību aktu, un kuras emitē gan kapitāla akcijas, gan strādājošo akcijas, pēdējās no tām emitējot sabiedrības darbiniekiem kā struktūrai, ko akcionāru kopsapulcēs pārstāv balsstiesīgi delegāti.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka 49. pantu, 58. panta 1. punktu, 68. panta 1., 2. un 3. punktu, 70. panta 2. punkta pirmo daļu, 72. līdz 75. pantu un 79., 80. un 81. pantu nepiemēro, ja izmanto noregulējuma instrumentus, pilnvaras un mehānismus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (34) IV sadaļā.
85. pants
Vienlīdzīga attieksme pret visiem viena un tā paša līmeņa akcionāriem
Lai īstenotu šo nodaļu, dalībvalstu tiesību aktos nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem viena un tā paša līmeņa akcionāriem.
86. pants
Pārejas noteikumi
Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 4. panta g), i), j) un k) punktu attiecībā uz sabiedrībām, kas jau darbojas laikā, kad stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas ir pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību Padomes Direktīvai 77/91/EEK (35).
II SADAĻA
KAPITĀLSABIEDRĪBU APVIENOŠANA UN SADALĪŠANA
I NODAĻA
Akciju sabiedrību apvienošana
87. pants
Vispārīgie noteikumi
1. Šajā nodaļā paredzētie koordinēšanas pasākumi attiecas uz dalībvalstu normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrību veidiem.
2. Dalībvalstīm šī nodaļa nav jāpiemēro kooperatīviem, kas inkorporēti, kā viens no I pielikumā uzskaitītajiem sabiedrības veidiem. Ciktāl dalībvalstu tiesību aktos izmanto šīs tiesības, tajos norāda, ka šādas sabiedrības visos 26. pantā minētajos dokumentos iekļauj vārdu “kooperatīvs”.
3. Dalībvalstīm šī nodaļa nav jāpiemēro gadījumos, ja sabiedrībai vai sabiedrībām, ko iegādājas vai kas pārstās pastāvēt, notiek bankrota procedūra, maksātnespējīgu sabiedrību darbības izbeigšanas process, tiesas rīkojumi, mierizlīgumi un līdzīgas procedūras.
4. Dalībvalstis nodrošina, ka šo nodaļu nepiemēro sabiedrībai(-ām), uz ko attiecas noregulējuma instrumentu, pilnvaru un mehānismu izmantošana, kas paredzēta Direktīvas 2014/59/ES IV sadaļā.
88. pants
Noteikumi, kas reglamentē apvienošanos ar iegūšanu un apvienošanos, dibinot jaunu sabiedrību
Dalībvalstis attiecībā uz sabiedrībām, ko reglamentē valsts tiesību akti, paredz noteikumus, kas reglamentē apvienošanos, vienai sabiedrībai iegādājoties vienu vai vairākas sabiedrības, kā arī apvienošanos, dibinot jaunu sabiedrību.
89. pants
“Apvienošanās iegādājoties” definīcija
1. Šajā nodaļā “apvienošanās iegādājoties” nozīmē darbību, ar kuru viena vai vairākas sabiedrības izbeidz darbību, bet netiek likvidētas un nodod otrai sabiedrībai visus aktīvus un pasīvus, apmaiņai izsniedzot iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību akcionāriem ieguvējas sabiedrības akcijas un maksājumu naudā, ja tāds ir, nepārsniedzot 10 % no šādi izsniegto akciju nominālvērtības vai, ja tām nav nominālvērtības, to uzskaites vērtības.
2. Dalībvalsts tiesību aktos var paredzēt, ka apvienošanās iegādājoties var notikt arī tad, ja viena vai vairākas iegūstamās sabiedrības tiek likvidētas, ar noteikumu, ka šī iespēja attiecas tikai uz sabiedrībām, kas vēl nav sākušas savu aktīvu sadalīšanu akcionāriem.
90. pants
“Apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību” definīcija
1. Šajā nodaļā “apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību” nozīmē darbību, kad vairākas sabiedrības izbeidz darbību, netiekot likvidētas, un sabiedrībai, ko tās izveido, nodod visus aktīvus un pasīvus, apmaiņai izsniedzot saviem akcionāriem jaunās sabiedrības akcijas un maksājumu naudā, ja tāds ir, nepārsniedzot 10 % no izsniegto akciju nominālvērtības vai, ja tām nav nominālvērtības, no to uzskaites vērtības.
2. Dalībvalstu tiesību akti var paredzēt, ka apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību, var notikt arī tad, ja viena vai vairākas sabiedrības, kas pārstāj eksistēt, tiek likvidētas, ar noteikumu, ka šī iespēja attiecas tikai uz sabiedrībām, kas vēl nav sākušas savu aktīvu sadalīšanu akcionāriem.
91. pants
Apvienošanās noteikumu projekts
1. Apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai vadības struktūras rakstiski sagatavo apvienošanās noteikumu projektu.
2. Apvienošanās noteikumu projektā norāda vismaz:
a) |
katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības veidu, nosaukumu un juridisko adresi; |
b) |
akciju apmaiņas attiecību un jebkura naudas maksājuma apjomu; |
c) |
noteikumus par akciju piešķiršanu ieguvējā sabiedrībā; |
d) |
datumu, no kura šādu akciju turēšana dod tiesības akciju turētājiem piedalīties peļņas sadalē, un jebkādus nosacījumus, kas saistīti ar šīm tiesībām; |
e) |
datumu, no kura iegūstamās sabiedrības darījumi uzskaites vajadzībām tiek uzskatīti par ieguvējas sabiedrības darījumiem; |
f) |
tiesības, ko ieguvēja sabiedrība piešķir to akciju turētājiem, kuras dod īpašas tiesības, kā arī tiesības tādu vērtspapīru turētājiem, kuri nav akcijas, vai ieteiktos pasākumus attiecībā uz šiem turētājiem; |
g) |
jebkuras priekšrocības, kas piešķirtas 96. panta 1. punktā minētajiem ekspertiem un apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes, vadības, pārraudzības vai kontroles struktūru locekļiem. |
92. pants
Apvienošanās noteikumu projekta publicēšana
Apvienošanās noteikumu projektu publicē atbilstoši katras dalībvalsts tiesību aktiem saskaņā ar 16. pantu katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai vismaz vienu mēnesi pirms dienas, kad paredzēta kopsapulce, kurā par to lems.
Ikvienu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību atbrīvo no 16. pantā paredzētās publikācijas prasības, ja tā nepārtrauktu laikposmu, kurš sākas vismaz mēnesi pirms dienas, kad paredzēta kopsapulce, kurā ir paredzēts lemt par apvienošanās noteikumu projektu, un kurš beidzas ne agrāk kā šīs kopsapulces noslēguma dienā, šādas apvienošanās noteikumu projektu dara publiski pieejamu par brīvu savā interneta vietnē. Dalībvalstis uz šādu atbrīvojumu attiecina tikai tās prasības un ierobežojumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu, kā arī tikai tiktāl, ciktāl tas ir samērojams ar minēto mērķu sasniegšanu.
Atkāpjoties no šā panta otrās daļas, dalībvalstis var pieprasīt, lai publikācija tiktu veikta, izmantojot 16. panta 5. punktā minēto centrālo elektronisko platformu. Dalībvalstis var alternatīvi pieprasīt, lai šāda publikācija tiktu ievietota jebkurā citā interneta vietnē, ko dalībvalstis ir šajā nolūkā norādījušas. Ja dalībvalstis izmanto kādu no šīm iespējām, tās nodrošina, ka sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Ja izmanto interneta vietni, kas nav centrālā elektroniskā platforma, centrālajā elektroniskajā platformā vismaz mēnesi pirms dienas, kad paredzēta kopsapulce, publicē atsauci, kura nodrošina piekļuvi attiecīgajai interneta vietnei. Šajā atsaucē ietver dienu, kad apvienošanās noteikumu projekts publicēts interneta vietnē, un tā ir sabiedrībai pieejama par brīvu. Sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Šā panta trešajā un ceturtajā daļā paredzētais aizliegums prasīt no sabiedrībām īpašu maksu par publicēšanu neietekmē to, ka dalībvalstis var likt sabiedrībām segt izmaksas par centrālo elektronisko platformu.
Dalībvalstis var pieprasīt, lai noteiktu laiku pēc kopsapulces sabiedrība saglabā informāciju savā interneta vietnē vai, attiecīgā gadījumā, centrālajā elektroniskajā platformā vai citā interneta vietnē, ko attiecīgā dalībvalsts ir šajā nolūkā norādījusi. Dalībvalstis var noteikt, kādas ir sekas, ja tehnisku iemeslu vai citu faktoru dēļ uz laiku tiek pārtraukta piekļuve interneta vietnei vai centrālajai elektroniskajai platformai.
93. pants
Apstiprināšana katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības kopsapulcē
1. Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības kopsapulce dod vismaz piekrišanu apvienošanai. Dalībvalstu tiesību akti paredz, ka šāda piekrišanas lēmuma pieņemšanai vajadzīgas ne mazāk kā divu trešdaļu vairākuma balsis, kas piesaistītas vai nu akcijām, vai pārstāvētajam parakstītajam kapitālam.
Tomēr dalībvalstu tiesību akti var paredzēt, ka pietiek ar šā punkta pirmajā daļā minēto balsu vienkāršu vairākumu, ja ir pārstāvēta vismaz puse no parakstītā kapitāla. Turklāt attiecīgā gadījumā piemēro noteikumus, kas reglamentē inkorporēšanas dokumenta un statūtu grozīšanu.
2. Ja ir vairāk par vienu akciju šķiru, lēmumu par apvienošanos nodod atsevišķai balsošanai vismaz tiem katras šķiras akcionāriem, kuru tiesības ietekmē šis darījums.
3. Lēmums attiecas gan uz apvienošanās noteikumu projekta apstiprināšanu, gan uz jebkuriem inkorporēšanas dokumenta un statūtu grozījumiem, kas nepieciešami apvienošanās sakarā.
94. pants
Atkāpe no apstiprināšanas prasības kopsapulcē attiecībā uz ieguvēju sabiedrību
Dalībvalsts tiesību aktos nav jānosaka, ka ieguvējas sabiedrības kopsapulce apstiprina apvienošanos, ja izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
publikāciju, kas paredzēta 92. pantā, attiecībā uz ieguvēju sabiedrību veic vismaz vienu mēnesi pirms dienas, kad paredzēta iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību kopsapulce, kurā lems par apvienošanās noteikumu projektu; |
b) |
vismaz vienu mēnesi pirms a) punktā minētās dienas visi ieguvējas sabiedrības akcionāri ir tiesīgi pārbaudīt 97. panta 1. punktā minētos dokumentus ieguvējas sabiedrības juridiskajā adresē; |
c) |
viens vai vairāki ieguvējas sabiedrības akcionāri, kuri ir parakstītā kapitāla minimālās procentuālās daļas turētāji, ir tiesīgi pieprasīt sasaukt ieguvējas sabiedrības kopsapulci, lai lemtu par apvienošanās apstiprināšanu; šo minimālo procentuālo daļu nedrīkst noteikt lielāku par 5 %. Tomēr dalībvalstis var paredzēt, ka šajos aprēķinos neņem vērā akcijas, kas nedod balsstiesības. |
Pirmās daļas b) punkta nolūkā piemēro 97. panta 2., 3. un 4. punktu.
95. pants
Sīki izstrādāts ziņojums un informācija par apvienošanos
1. Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūras rakstiski sagatavo sīki izstrādātu ziņojumu, paskaidrojot apvienošanās noteikumu projektu un izklāstot to juridisko un ekonomisko pamatojumu, jo īpaši akciju apmaiņas proporciju.
Minētajā ziņojumā norāda arī radušās novērtēšanas grūtības.
2. Katras iesaistītās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūras informē attiecīgās sabiedrības kopsapulci un pārējo iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai vadības struktūras, lai tās savukārt varētu savās kopsapulcēs informēt par jebkurām būtiskām izmaiņām aktīvos un pasīvos laikposmā no apvienošanās noteikumu projekta sagatavošanas līdz kopsapulcei, kurā ir jālemj par apvienošanās noteikumu projektu.
3. Dalībvalstis var paredzēt, ka 1. punktā minētais ziņojums un/vai 2. punktā minētā informācija netiek prasīta, ja par to ir vienojušies katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības visi akcionāri un citu tādu vērtspapīru turētāji, kas dod balsstiesības.
96. pants
Apvienošanās noteikumu projekta pārbaude, ko veic eksperti
1. Viens vai vairāki eksperti, kuri darbojas katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vārdā, bet neatkarīgi no tām un kurus izraudzījusies vai apstiprinājusi tiesu vai administratīva iestāde, izpēta apvienošanās noteikumu projektu un sagatavo rakstisku ziņojumu akcionāriem. Tomēr dalībvalstu tiesību akti var paredzēt iecelt vienu vai vairākus neatkarīgus ekspertus visām apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām, ja pēc minēto sabiedrību kopīga lūguma šādu iecelšanu veic tiesu vai administratīva iestāde. Atkarībā no katras dalībvalsts tiesību aktiem šādi eksperti var būt fiziskas vai juridiskas personas, vai sabiedrības.
2. 1. punktā minētajā ziņojumā eksperti jebkurā gadījumā norāda, vai, viņuprāt, akciju apmaiņas proporcija ir godīga un saprātīga. Ekspertu ziņojumā vismaz:
a) |
norāda metodi vai metodes, kas izmantotas, lai nonāktu pie ieteiktās akciju apmaiņas proporcijas; |
b) |
ziņo, vai šāda metode vai metodes konkrētajā gadījumā ir pieņemamas, norāda vērtības, kas iegūtas, izmantojot katru metodi, un izsaka viedokli par šādu metožu relatīvo nozīmi, iegūstot vērtību, par kuru izlemts. |
Ziņojumā norāda arī īpašas radušās novērtēšanas grūtības.
3. Katram ekspertam ir tiesības iegūt no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām visu vajadzīgo informāciju un dokumentus un veikt jebkuru vajadzīgo izmeklēšanu.
4. Ne apvienošanās noteikumu projekta pārbaude, ne eksperta ziņojums nav vajadzīgs, ja tā ir vienojušies katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības visi akcionāri un citu tādu vērtspapīru turētāji, kas dod balsstiesības.
97. pants
Dokumentu pieejamība pārbaudei, ko veic akcionāri
1. Visiem akcionāriem ir tiesības pārbaudīt vismaz turpmāk minētos dokumentus sabiedrības juridiskajā adresē vismaz vienu mēnesi pirms dienas, kad paredzēta kopsapulce, kas lems par apvienošanās noteikumu projektu:
a) |
apvienošanās noteikumu projektu; |
b) |
apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību gada pārskatus un gada ziņojumus par trim iepriekšējiem finanšu gadiem; |
c) |
attiecīgā gadījumā – grāmatvedības ziņojumu, kas sagatavots dienā, kura nav agrāk par trešā mēneša pirmo dienu pēc apvienošanās noteikumu projekta dienas, ja pēdējie gada pārskati attiecas uz finanšu gadu, kas beidzies vairāk nekā sešus mēnešus pirms šīs dienas; |
d) |
attiecīgā gadījumā – apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai vadības struktūru ziņojumus, kas paredzēti 95. pantā; |
e) |
attiecīgā gadījumā – 96. panta 1. punktā minēto ziņojumu. |
Pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā grāmatvedības ziņojums netiek prasīts, ja sabiedrība publicē pusgada finanšu pārskatu saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 5. pantu, un dara to pieejamu akcionāriem saskaņā ar šo punktu. Turklāt dalībvalstis var paredzēt, ka grāmatvedības ziņojums netiek prasīts, ja tā ir vienojušies katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības visi akcionāri un citu tādu vērtspapīru turētāji, kas dod balsstiesības.
2. Grāmatvedības ziņojumu, kas minēts 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, sagatavo, izmantojot tās pašas metodes un to pašu formu kā pēdējā gada bilancē.
Tomēr dalībvalsts tiesību akti var paredzēt, ka:
a) |
nav jāveic jauna inventarizācija; |
b) |
pēdējā bilancē norādītos vērtējumus maina vienīgi tādēļ, lai atspoguļotu ierakstus grāmatvedības uzskaitē; tomēr ņem vērā:
|
3. Katram akcionāram ir tiesības pēc pieprasījuma un par brīvu saņemt pilnas vai – pēc vēlēšanās – daļējas 1. punktā minēto dokumentu kopijas.
Ja akcionārs ir piekritis, ka sabiedrība informācijas sniegšanai izmanto elektroniskos līdzekļus, šādas kopijas var nosūtīt pa elektronisko pastu.
4. Sabiedrību atbrīvo no prasības 1. punktā minētos dokumentus darīt pieejamus tās juridiskajā adresē, ja tā nepārtrauktu laikposmu, kurš sākas vismaz mēnesi pirms dienas, kad paredzēta kopsapulce, kurā ir paredzēts lemt par apvienošanās noteikumu projektu, un kurš beidzas ne agrāk kā šīs kopsapulces noslēguma dienā, šos dokumentus dara pieejamus savā interneta vietnē. Dalībvalstis uz šādu atbrīvojumu attiecina tikai tās prasības un ierobežojumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu, kā arī tikai tiktāl, ciktāl tas ir samērojams ar minēto mērķu sasniegšanu.
Šā panta 3. punktu nepiemēro, ja interneta vietnē akcionāriem dota iespēja lejupielādēt un izdrukāt 1. punktā minētos dokumentus laikposmā, kas minēts šā punkta pirmajā daļā. Tomēr šādā gadījumā dalībvalstis var paredzēt, ka sabiedrība minētos dokumentus dara pieejamus juridiskajā adresē, lai akcionāri varētu ar tiem iepazīties.
Dalībvalstis var pieprasīt, lai noteiktu laiku pēc kopsapulces sabiedrība saglabā informāciju savā interneta vietnē. Dalībvalstis var noteikt, kādas ir sekas, ja tehnisku iemeslu vai citu faktoru dēļ uz laiku tiek pārtraukta piekļuve interneta vietnei.
98. pants
Darbinieku tiesību aizsardzība
Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības darbinieku tiesību aizsardzību reglamentē saskaņā ar Direktīvu 2001/23/EK.
99. pants
Apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību kreditoru interešu aizsardzība
1. Dalībvalstu tiesību akti paredz piemērotu sistēmu to apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību kreditoru interešu aizsardzībai, kuru prasījumi pieteikti pirms apvienošanās noteikumu projekta publicēšanas un šādas publicēšanas brīdī vēl nav jāpilda.
2. 1. punkta nolūkā ar dalībvalstu tiesību aktiem vismaz nodrošina, ka šādiem kreditoriem ir tiesības saņemt adekvātu nodrošinājumu, ja apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību finansiālā situācija rada aizsardzības nepieciešamību un ja kreditoriem jau nav pieejams šāds nodrošinājums.
Dalībvalstis paredz nosacījumus 1. punktā un šā punkta pirmajā daļā noteiktajai aizsardzībai. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditori drīkst lūgt attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgu nodrošinājumu, ja tie var ticami pierādīt, ka apvienošanās dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemts atbilstīgs nodrošinājums.
3. Šāda aizsardzība var būt atšķirīga ieguvējas sabiedrības kreditoriem un iegūstamās sabiedrības kreditoriem.
100. pants
Apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību obligāciju turētāju interešu aizsardzība
Neskarot noteikumus par savu tiesību kolektīvu izmantošanu, 99. pants attiecas uz obligāciju turētājiem apvienošanās procesā iesaistītajās sabiedrībās, izņemot gadījumus, kad apvienošanos apstiprinājusi obligāciju turētāju sapulce, ja šāda sapulce paredzēta attiecīgās valsts tiesību aktos, vai šādi obligāciju turētāji individuāli.
101. pants
Tādu vērtspapīru, kas nav akcijas un ar kuriem saistītas īpašas tiesības, turētāju interešu aizsardzība
Tādu vērtspapīru, kas nav akcijas un ar kuriem saistītas īpašas tiesības, turētājiem ieguvējā sabiedrībā piešķir vismaz līdzvērtīgas tiesības tām, kādas tiem bija iegūstamajā sabiedrībā, izņemot gadījumus, kad pārmaiņas minētajās tiesībās nav apstiprinājusi šādu vērtspapīru turētāju sapulce, ja šāda sapulce paredzēta attiecīgās valsts tiesību aktos, vai šādi vērtspapīru turētāji individuāli, vai – ja vien turētājiem nav tiesības, kas garantē, ka pārpērk viņu vērtspapīrus, – ieguvēja sabiedrība.
102. pants
Dokumentu sagatavošana un apliecināšana likumā noteiktajā kārtībā
1. Ja dalībvalsts tiesību akti neparedz apvienošanās likumības profilaktisku pārraudzību, ko veic tiesu vai administratīvās iestādes, vai ja šāda pārraudzība neattiecas uz visiem apvienošanās procesam nepieciešamajiem juridiskajiem dokumentiem, to kopsapulču protokolus, kuras lemj par apvienošanos, un – attiecīgā gadījumā – apvienošanās līgumu pēc šādām kopsapulcēm sagatavo un apliecina tiesību aktos noteiktā kārtībā. Gadījumos, kad apvienošanās nav jāapstiprina visu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību kopsapulcēm, apvienošanās noteikumu projektu sagatavo un apliecina tiesību aktos noteiktā kārtībā.
2. Notārs vai iestāde, kas ir kompetenta sagatavot un apliecināt dokumentu tiesību aktos noteiktā kārtībā, pārbauda un apliecina, ka pastāv un ir derīgi juridiskie dokumenti un formalitātes, kas prasītas no sabiedrības, kuras labā attiecīgais notārs vai iestāde darbojas, un apvienošanās noteikumu projekts.
103. pants
Diena, kurā apvienošanās stājas spēkā
Dalībvalstu tiesību akti nosaka dienu, kad apvienošanās stājas spēkā.
104. pants
Ar publicēšanu saistītās formalitātes
1. Attiecībā uz katru no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām par apvienošanos paziņo katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktā kārtībā saskaņā ar 16. pantu.
2. Ieguvēja sabiedrība var pati veikt ar publicēšanu saistītās formalitātes attiecībā uz sabiedrību vai sabiedrībām, ko iegādājas.
105. pants
Apvienošanās sekas
1. Apvienošanās ipso jure un vienlaikus rada šādas sekas:
a) |
iegūstamās sabiedrības aktīvi un pasīvi tiek nodoti ieguvējai sabiedrībai gan starp iegūstamo sabiedrību un ieguvēju sabiedrību, gan attiecībā uz trešām personām; |
b) |
iegūstamās sabiedrības akcionāri kļūst par ieguvējas sabiedrības akcionāriem; un |
c) |
iegūstamā sabiedrība beidz pastāvēt. |
2. Ieguvējas sabiedrības akcijas nemaina pret iegūstamās sabiedrības akcijām, kuru turētājs ir vai nu:
a) |
ieguvēja sabiedrība pati vai ar tādas personas starpniecību, kas darbojas pati savā vārdā, bet tās interesēs; vai |
b) |
iegūstamā sabiedrība pati vai ar tādas personas starpniecību, kas darbojas pati savā vārdā, bet tās interesēs. |
3. Iepriekš minētais neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kuros noteikts, ka ir jāizpilda īpašas formalitātes konkrētu iegādātās sabiedrības aktīvu, tiesību un pienākumu nodošanai, lai tas būtu spēkā pret trešām personām. Ieguvēja sabiedrība var pati kārtot šādas formalitātes; tomēr dalībvalstu tiesību akti var atļaut iegūstamajai sabiedrībai turpināt kārtot šādas formalitātes uz laiku, ko, izņemot ārkārtējus gadījumus, nevar noteikt ilgāku par sešiem mēnešiem no dienas, kad apvienošanās stājas spēkā.
106. pants
Iegūstamās sabiedrības administratīvo vai pārvaldes struktūru locekļu civiltiesiskā atbildība
Dalībvalstu tiesību aktos paredz vismaz noteikumus par iegūstamās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūru locekļu civiltiesisko atbildību pret minētās sabiedrības akcionāriem attiecībā uz minēto struktūru locekļu pārkāpumiem, sagatavojot un īstenojot apvienošanos.
107. pants
To ekspertu civiltiesiskā atbildība, kas iegūstamās sabiedrības vārdā atbild par ekspertu ziņojumu sastādīšanu
Dalībvalstu tiesību aktos paredz vismaz noteikumus par to iegūstamās sabiedrības ekspertu civiltiesisko atbildību, kuri atbildīgi par 96. panta 1. punktā minētā ziņojuma sagatavošanu minētās sabiedrības vārdā, pret šīs sabiedrības akcionāriem attiecībā uz minēto ekspertu pārkāpumiem, veicot savus pienākumus.
108. pants
Nosacījumi par apvienošanās spēkā neesamību
1. Dalībvalstu tiesību aktos noteikumus par apvienošanās spēkā neesamību var paredzēt vienīgi saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a) |
spēkā neesamību ir jānosaka ar tiesas nolēmumu; |
b) |
apvienošanos, kas stājusies spēkā saskaņā ar 103. pantu, var pasludināt par spēkā neesošu tikai tad, ja nav bijusi tās likumības profilaktiska pārraudzība, ko veic tiesu vai administratīvās iestādes, vai ja tā nav veikta un apliecināta tiesību aktos noteiktā kārtībā, vai ja tiek pierādīts, ka kopsapulces lēmums nav spēkā vai var būt atceļams saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; |
c) |
procedūru par spēkā neesamību nevar sākt vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad apvienošanās stājas spēkā, tāpat kā tās nevar sākt pret personu, kas apliecina spēkā neesamības faktu, vai tad, ja situācija ir izlabota; |
d) |
ja ir iespējams novērst trūkumu, kas var apvienošanos padarīt par spēkā neesošu, kompetenta tiesa iesaistītajām sabiedrībām dod laiku, lai izlabotu situāciju; |
e) |
nolēmumu, ar ko apvienošanos pasludina par spēkā neesošu, publicē katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu; |
f) |
ja dalībvalsts tiesību akti atļauj trešai personai apstrīdēt šādu nolēmumu, minētā trešā persona to var darīt tikai sešos mēnešos pēc nolēmuma publicēšanas saskaņā ar I sadaļas III nodaļas 1. iedaļā noteikto kārtību; |
g) |
nolēmums, ar ko apvienošanos pasludina par spēkā neesošu, pats par sevi neietekmē saistības, kas ir ieguvējai sabiedrībai vai kas saistītas ar šo sabiedrību, un kas radušās pirms nolēmuma publicēšanas un pēc dienas, kad apvienošanās ir stājusies spēkā; un |
h) |
apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības ir solidāri atbildīgas par g) apakšpunktā minētajām ieguvējas sabiedrības saistībām. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts tiesību akti var arī paredzēt, ka apvienošanās spēkā neesamību pasludina administratīva iestāde, ja šādu lēmumu var pārsūdzēt tiesā. 1. punkta b) apakšpunkts un d) līdz h) apakšpunkts pēc analoģijas attiecas uz administratīvu iestādi. Šādu procedūru par atzīšanu par spēkā neesošu nevar sākt vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad apvienošanās ir stājusies spēkā.
3. Tas neietekmē to dalībvalstu tiesību aktus par apvienošanās spēkā neesamību, kas izsludināti pēc jebkādas citas pārraudzības, kura nav likumības profilaktiskā pārraudzība, ko veic tiesu vai administratīvās iestādes.
109. pants
Apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību
1. Uz apvienošanos, veidojot jaunu sabiedrību, attiecas 91., 92., 93. pants un 95. līdz 108. pants, neskarot 11. un 12. pantu. Šim nolūkam “apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības” un “iegūstamā sabiedrība” nozīmē sabiedrības, kas pārstās pastāvēt, un “ieguvēja sabiedrība” nozīmē jauno sabiedrību.
91. panta 2. punkta a) apakšpunkts attiecas arī uz jauno sabiedrību.
2. Apvienošanās noteikumu projektu un, ja tie ir atsevišķi dokumenti, jaunās sabiedrības inkorporēšanas dokumentu vai inkorporēšanas dokumenta projektu un statūtus vai statūtu projektu apstiprina katras tādas sabiedrības kopsapulcē, kas pārstās pastāvēt.
110. pants
Vienas vai vairāku sabiedrību visu aktīvu un saistību nodošana citai sabiedrībai, kurai pieder to visas akcijas
Dalībvalstis attiecībā uz to jurisdikcijā esošajām sabiedrībām paredz noteikumus darbībai, kad viena vai vairākas sabiedrības izbeidz darbību, netiekot likvidētas, un nodod visus savus aktīvus un pasīvus citai sabiedrībai, kurai pieder to visas akcijas un citi vērtspapīri, kas dod balsstiesības kopsapulcēs. Šādas darbības reglamentē šīs nodaļas 2. iedaļas noteikumi. Tomēr dalībvalstis neizvirza prasības, kas izklāstītas 91. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā, 95. un 96. pantā, 97. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā, 105. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā arī 106. un 107. pantā.
111. pants
Atbrīvojums no kopsapulces apstiprinājuma prasības
Dalībvalstis nepiemēro 93. pantu attiecībā uz 110. pantā minētajām darbībām, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
vismaz vienu mēnesi, pirms darbība tiek veikta, ir veikta 92. pantā paredzētā publikācija attiecībā uz katru darbībā iesaistīto sabiedrību; |
b) |
ieguvējas sabiedrības akcionāriem ir tiesības vismaz vienu mēnesi, pirms darbība tiek veikta, pārbaudīt 97. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus sabiedrības juridiskajā adresē; |
c) |
piemēro 94. panta pirmās daļas c) punktu. |
Šā panta pirmās daļas b) punkta nolūkā piemēro 97. panta 2., 3. un 4. punktu.
112. pants
Akcijas, kuras tur ieguvēja sabiedrība vai kuras tiek turētas tās vārdā
Dalībvalstis var piemērot 110. un 111. pantu darbībām, kad viena vai vairākas sabiedrības izbeidz darbību, netiekot likvidētas, un nodod visus savus aktīvus un pasīvus citai sabiedrībai, ja iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību visu 110. pantā minēto akciju un citu vērtspapīru turētāji ir ieguvēja sabiedrība un/vai personas, kas minētās akcijas un vērtspapīrus tur savā vārdā, bet minētās sabiedrības interesēs.
113. pants
Apvienošanās iegūstot, kuru veic sabiedrība, kurai iegūstamajā sabiedrībā pieder 90 % vai vairāk akciju
Ja apvienošanos iegūstot veic sabiedrība, kurai katrā no šīm sabiedrībām ir 90 % vai vairāk, bet ne visas tādas akcijas un citi vērtspapīri, kuru turēšana dod balsstiesības iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību kopsapulcēs, dalībvalstis nepieprasa, lai apvienošanos apstiprinātu ieguvējas sabiedrības kopsapulce, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
publikācija, kas paredzēta 92. pantā, attiecībā uz ieguvēju sabiedrību ir veikta vismaz vienu mēnesi pirms dienas, kad paredzēta iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību kopsapulce, kurā lems par apvienošanās noteikumu projektu; |
b) |
vismaz vienu mēnesi pirms a) punktā minētās dienas visi ieguvējas sabiedrības akcionāri ir tiesīgi pārbaudīt 97. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un – attiecīgā gadījumā – c), d) un e) apakšpunktā minētos dokumentus sabiedrības juridiskajā adresē; |
c) |
piemēro 94. panta pirmās daļas c) punktu. |
Šā panta pirmās daļas b) punkta nolūkā piemēro 97. panta 2., 3. un 4. punktu.
114. pants
Atbrīvojums no prasībām, ko piemēro apvienošanām iegūstot
Dalībvalstis neizvirza 95., 96. un 97. pantā noteiktās prasības attiecībā uz apvienošanos 113. panta nozīmē, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
iegūstamās sabiedrības mazākuma akcionāriem ir tiesības uz to, ka viņu akcijas iegādājas ieguvēja sabiedrība; |
b) |
ja viņi izmanto minētās tiesības, viņi ir tiesīgi saņemt atlīdzību, kas atbilst viņu akciju vērtībai; |
c) |
pastāvot domstarpībām par šādu kompensāciju, ir iespēja, ka kompensācijas vērtību nosaka tiesa vai administratīvā iestāde, ko šajā nolūkā norādījusi dalībvalsts. |
Dalībvalstij nav jāpiemēro pirmā daļa, ja minētās dalībvalsts tiesību akti ļauj ieguvējai sabiedrībai pirms iepriekšēja publiska pārņemšanas piedāvājuma pieprasīt visiem iegūstamās sabiedrības vai iegūstamo sabiedrību atlikušo vērtspapīru turētājiem pārdot tai minētos vērtspapīrus par taisnīgu cenu pirms apvienošanās.
115. pants
Visu aktīvu un saistību nodošana citai sabiedrībai, ko veic viena vai vairākās sabiedrības, kurai pieder 90 % vai vairāk akciju
Dalībvalstis var piemērot 113. un 114. pantu darbībām, kad viena vai vairākas sabiedrības izbeidz darbību, netiekot likvidētas, un nodod visus savus aktīvus un pasīvus citai sabiedrībai, ja 90 % vai vairāk, bet ne visu iegūstamās sabiedrības vai iegūstamo sabiedrību 113. pantā minēto akciju un citu vērtspapīru turētāji ir minētā ieguvēja sabiedrība un/vai personas, kas minētās akcijas un vērtspapīrus tur savā vārdā, bet minētās sabiedrības interesēs.
116. pants
Apvienošanās ar naudas maksājumu, kas pārsniedz 10 %
Ja vienā no 88. pantā minētajām darbībām dalībvalsts tiesību akti pieļauj maksājumu naudā, kas pārsniedz 10 %, piemēro šīs nodaļas 2. un 3. iedaļu un 113., 114. un 115. pantu.
117. pants
Apvienošanās visām sabiedrībām, kas veic nodošanu, nepārstājot eksistēt
Ja dalībvalsts tiesību akti pieļauj vienu no 88., 110. un 116. pantā minētajām darbībām, bez noteikuma, ka visas sabiedrības, kas veic nodošanu, pārstāj eksistēt, piemēro 2. iedaļu, izņemot 105. panta 1. punkta c) apakšpunktu un šīs nodaļas 3. vai 4. iedaļu.
II NODAĻA
Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās
118. pants
Vispārīgie noteikumi
Šo nodaļu piemēro attiecībā uz tādu kapitālsabiedrību apvienošanos, kuras dibinātas saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un kuru juridiskā adrese, galvenās vadības atrašanās vieta vai galvenā darījumdarbības vieta ir Savienībā, ja vismaz uz divām no tām attiecas dažādu dalībvalstu tiesību akti (turpmāk – “pārrobežu apvienošanās”).
119. pants
Definīcijas
Šajā nodaļā:
1) |
“kapitālsabiedrība”, turpmāk tekstā “sabiedrība”, ir:
|
2) |
“apvienošanās” ir darbība, ar kuru:
|
120. pants
Turpmāki noteikumi attiecībā uz darbības jomu
1. Neatkarīgi no 119. panta 2. punkta šo nodaļu piemēro pārrobežu apvienošanās gadījumos arī tad, ja 119. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā maksa naudā atbilstīgi vismaz vienas iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem drīkst pārsniegt 10 % no apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības kapitāla vērtspapīru vai daļu nominālvērtības vai, ja nominālvērtība nav noteikta, no to grāmatvedības vērtības.
2. Dalībvalstis var lemt nepiemērot šo nodaļu attiecībā uz tādu pārrobežu apvienošanos, kurā piedalās kooperatīvā sabiedrība, pat gadījumos, ja minētā kooperatīvā sabiedrība atbilst jēdziena “kapitālsabiedrība” definīcijai, kā noteikts 119. panta 1. punktā.
3. Šī nodaļa neattiecas uz tādu pārrobežu apvienošanos, kurā piedalās sabiedrība, kuras mērķis ir veikt iedzīvotāju kapitāla kolektīvus ieguldījumus saskaņā ar riska sadalīšanas principu un kuras daļas pēc kapitāla daļu turētāju pieprasījuma tiek pirktas atpakaļ vai izpirktas tieši vai netieši no minētās sabiedrības aktīviem. Šādai pirkšanai atpakaļ vai izpirkumam ir pielīdzināmas darbības, kuras šāda sabiedrība veic, lai nodrošinātu, ka tās daļu biržas vērtība būtiski neatšķirtos no tās aktīvu tīrās vērtības.
4. Dalībvalstis nodrošina, ka šo nodaļu nepiemēro sabiedrībai(-ām), uz ko attiecas noregulējuma instrumentu, pilnvaru un mehānismu izmantošana, kas paredzēta Direktīvas 2014/59/ES IV sadaļā.
121. pants
Nosacījumi attiecībā uz pārrobežu apvienošanos
1. Ja šī nodaļa neparedz citādi:
a) |
pārrobežu apvienošanās var notikt tikai starp tādu veidu sabiedrībām, kas drīkst apvienoties saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts valsts tiesību aktiem; |
b) |
pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītā sabiedrība ievēro tajos valsts tiesību aktos ietvertos noteikumus un formalitātes, kas uz to attiecas. Dalībvalsts tiesību akti, kas ļauj tās valsts iestādēm iebilst pret konkrētu iekšzemes apvienošanos, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, ir piemērojami arī attiecībā uz pārrobežu apvienošanos, ja vismaz viena apvienošanas procesā iesaistītā sabiedrība ir pakļauta minētās dalībvalsts tiesību aktiem. Šo noteikumu nepiemēro, ciktāl ir piemērojams Regulas (EK) Nr. 139/2004 21. pants. |
2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem noteikumiem un formalitātēm it īpaši pieskaitāmi noteikumi, kas attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar apvienošanos un, ņemot vērā apvienošanās pārrobežu raksturu, uz apvienojošos sabiedrību kreditoru, parāda vērtspapīru turētāju un kapitāla vērtspapīru vai daļu turētāju tiesību aizsardzību, kā arī darbinieku aizsardzību attiecībā uz tiesībām, uz kurām neattiecas 133. pants. Dalībvalsts attiecībā uz pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītām sabiedrībām, uz kurām attiecas šīs dalībvalsts tiesību akti, var pieņemt noteikumus par to sabiedrību dalībnieku mazākuma atbilstīgu aizsardzību, kuri ir iebilduši pret pārrobežu apvienošanos.
122. pants
Kopīgo pārrobežu apvienošanās noteikumu projekts
Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vadība vai pārvaldes struktūra sagatavo kopīgu pārrobežu apvienošanās noteikumu projektu. Kopīgo pārrobežu apvienošanās noteikumu projektā iekļauj vismaz šādas ziņas:
a) |
apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību veids, nosaukums un juridiskā adrese, kā arī priekšlikums par pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības veidu, nosaukumu un juridisko adresi; |
b) |
sabiedrības kapitāla vērtspapīru vai daļu, apmaiņas koeficients un naudā izmaksāto piemaksu apjoms; |
c) |
pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības kapitāla vērtspapīru vai daļu piešķiršanas noteikumi; |
d) |
pārrobežu apvienošanās iespējamā ietekme uz nodarbinātību; |
e) |
datums, no kura sabiedrības kapitāla vērtspapīri vai daļas dos to turētājiem tiesības pretendēt uz peļņas daļu, un jebkādi īpaši noteikumi, kas attiecas uz minētajām tiesībām; |
f) |
datums, sākot ar kuru darbības, ko veic apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības, no grāmatvedības viedokļa uzskata par darbībām, ko veic pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība; |
g) |
tiesības, kuras personām ar īpašām tiesībām vai tādu vērtspapīru turētājiem, kas nav sabiedrības kapitāla vērtspapīri vai daļas, piešķir pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība, vai ierosinātie pasākumi, kas attiecas uz šādām personām; |
h) |
visas īpašās priekšrocības, kuras piešķir ekspertiem, kas pārbauda pārrobežu apvienošanās noteikumu projektu, vai apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes, vadības, uzraudzības vai kontroles struktūru locekļiem; |
i) |
pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības statūti; |
j) |
vajadzības gadījumā informācija par procedūru, kādā pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotajā sabiedrībā saskaņā ar 133. pantu nosaka kārtību darbinieku iesaistīšanai to līdzdalības tiesību noteikšanā; |
k) |
ziņas par to aktīvu un saistību novērtēšanu, kas tiks nodotas sabiedrībai, kura tiks izveidota pārrobežu apvienošanās rezultātā; |
l) |
pārrobežu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību to gada pārskatu iesniegšanas datums, kurus izmantoja pārrobežu apvienošanās nosacījumu noteikšanai. |
123. pants
Publicēšana
1. Attiecībā uz katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību ne vēlāk kā mēnesi pirms kopsapulces, kura lems par apvienošanos, publicē kopīgo pārrobežu apvienošanās noteikumu projektu atbilstīgi katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajai kartībai saskaņā ar 16. pantu.
Ikvienu apvienošanā iesaistīto sabiedrību atbrīvo no 16. pantā paredzētās publikācijas prasības, ja tā nepārtrauktu laikposmu, kurš sākas vismaz mēnesi pirms dienas, kas noteikta kopsapulcei, kuras laikā ir paredzēts pieņemt lēmumu par pārrobežu apvienošanās kopējo noteikumu projektu, un kurš beidzas ne agrāk kā šīs sanāksmes noslēguma dienā, šādas apvienošanās kopējo noteikumu projektu par brīvu padara sabiedrībai pieejamu tās interneta vietnē. Dalībvalstis uz šādu atbrīvojumu attiecina tikai tās prasības un ierobežojumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu, kā arī tikai tiktāl, ciktāl tas ir samērojams ar minēto mērķu sasniegšanu.
Atkāpjoties no otrās daļas, dalībvalstis var pieprasīt, lai publikācija tiktu veikta, izmantojot 16. panta 5. punktā minēto centrālo elektronisko platformu. Dalībvalstis var arī pieprasīt, lai šāda publikācija tiktu ievietota jebkurā citā interneta vietnē, ko tās ir minētajā nolūkā izraudzījušās. Ja dalībvalstis izmanto kādu no šīm iespējām, tās nodrošina, ka sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Ja izmanto interneta vietni, kas nav centrālā elektroniskā platforma, centrālajā elektroniskajā platformā vismaz mēnesi pirms kopsapulcē noteiktās dienas publicē atsauci, kura nodrošina piekļuvi attiecīgajai interneta vietnei. Minētajā atsaucē ietver dienu, kad pārrobežu apvienošanās kopējo noteikumu projekts publicēts interneta vietnē, un tā ir sabiedrībai pieejama par brīvu. Sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Trešajā un ceturtajā daļā paredzētais aizliegums sabiedrībām prasīt īpašu maksu par publicēšanu neietekmē to, ka dalībvalstis var likt sabiedrībām segt izmaksas par centrālo elektronisko platformu.
Dalībvalstis var pieprasīt, lai sabiedrības informāciju noteiktu laikposmu pēc kopsapulces paturētu tās interneta vietnē vai attiecīgā gadījumā centrālajā elektroniskajā platformā vai citā interneta vietnē, ko attiecīgā dalībvalsts ir izraudzījusies. Dalībvalstis var noteikt, kādas ir sekas, ja uz laiku tehnisku vai citu faktoru dēļ tiek pārtraukta piekļuve interneta vietnei vai centrālajai elektroniskajai platformai.
2. Ievērojot tās dalībvalsts uzliktas papildu prasības, kuras tiesību aktiem ir pakļauta attiecīgā sabiedrība, attiecīgās dalībvalsts valsts oficiālajā vēstnesī par katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību publicē šādas ziņas:
a) |
katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības veids, nosaukums un juridiskā adrese; |
b) |
reģistrs, kurā attiecībā uz katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību ir iesniegti dokumenti, kas minēti 16. panta 3. punktā, kā arī minētajā reģistrā izdarītā ieraksta numurs; |
c) |
attiecībā uz katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību – norāde par to, kādi pasākumi veikti, lai attiecīgās sabiedrības kreditori un mazākuma dalībnieki varētu izmantot savas tiesības, kā arī adrese, kur par brīvu iespējams iegūt pilnīgu informāciju par minētajiem pasākumiem. |
124. pants
Vadības vai pārvaldes struktūras ziņojums
Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vadība vai pārvaldes struktūra sagatavo tās dalībniekiem paredzētu ziņojumu, kurā izskaidro un pamato pārrobežu apvienošanās tiesiskos un ekonomiskos aspektus, kā arī izskaidro pārrobežu apvienošanās ietekmi uz sabiedrības dalībniekiem, kreditoriem un darbiniekiem.
Šādu ziņojumu dara pieejamu sabiedrības dalībniekiem un darbinieku pārstāvjiem vai, ja nav tādu pārstāvju, pašiem darbiniekiem vēlākais vienu mēnesi pirms 126. pantā minētās kopsapulces.
Ja kādas apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vadība vai pārvaldes struktūra saņem savlaicīgi no darbinieku pārstāvjiem atzinumu, kā noteikts valsts tiesību aktos, minēto atzinumu pievieno ziņojumam.
125. pants
Neatkarīgu ekspertu ziņojums
1. Par katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību tiek sagatavots tās dalībniekiem paredzēts neatkarīgu ekspertu ziņojums, kuru dara pieejamu ne vēlāk ka mēnesi pirms 126. pantā minētās kopsapulces. Atbilstīgi katras dalībvalsts tiesību aktiem par ekspertiem var būt fiziskas vai juridiskas personas.
2. Kā alternatīva tādu ekspertu pieaicināšanai, kas darbojas katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības vārdā, viens vai vairāki neatkarīgie eksperti, ko pēc šo sabiedrību kopēja pieprasījuma šim nolūkam ieceļ vai apstiprina tās dalībvalsts tiesa vai administratīvā iestāde, kas attiecas uz vienu no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām vai uz pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamo sabiedrību, var pārbaudīt kopīgo pārrobežu apvienošanās noteikumu projektu un sagatavot visiem dalībniekiem paredzētu vienotu rakstisku ziņojumu.
3. Ekspertu ziņojums ietver vismaz tās ziņas, kas noteiktas 96. panta 2. punktā. Ekspertiem ir tiesības no katras apvienošanās iesaistītās sabiedrības pieprasīt visas ziņas, kas viņiem šķiet nepieciešamas, lai izpildītu savu uzdevumu.
4. Nav nepieciešama neatkarīgo ekspertu veikta kopīga pārrobežu apvienošanās noteikumu projekta pārbaude un ekspertu ziņojuma sagatavošana, ja visu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību visi dalībnieki par to vienojas.
126. pants
Apstiprināšana kopsapulcē
1. Pēc iepazīšanās ar 124. un 125. pantā minētajiem ziņojumiem katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības kopsapulce lemj par kopīgā pārrobežu apvienošanās plāna projekta apstiprināšanu.
2. Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības kopsapulce var paturēt tiesības uz pārrobežu apvienošanās īstenošanu attiecināt nosacījumu, ka tā viennozīmīgi apstiprina pasākumus, kas pieņemti attiecībā uz darbinieku līdzdalību sabiedrībā, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā.
3. Dalībvalsts tiesību aktiem nav jāparedz ieguvējas sabiedrības kopsapulces piekrišana attiecībā uz apvienošanos, ja ir izpildīti 94. pantā noteiktie nosacījumi.
127. pants
Pirmsapvienošanās apliecība
1. Katra dalībvalsts izraugās tiesu, notāru vai citu iestādi, kuras kompetencē ir pārbaudīt pārrobežu apvienošanās likumību attiecībā uz to procedūras daļu, kas attiecas uz katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību, uz kuru attiecas attiecīgās valsts tiesību akti.
2. Katrā attiecīgā dalībvalstī 1. punktā minētā iestāde katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai, uz kuru attiecas minētās valsts tiesību akti, pēc iespējas īsā laikā izsniedz apliecību, kas galīgi apliecina, ka tā pirms apvienošanās ir pienācīgi izpildījusi juridiskās darbības un formalitātes.
3. Ja dalībvalsts tiesību akti, kuri attiecas uz apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību, paredz procedūru, lai pārbaudītu un grozītu kapitāla vērtspapīru vai daļu apmaiņas koeficientu, vai procedūru, lai noteiktu kompensācijas sabiedrības mazākuma dalībniekiem, neaizliedzot pārrobežu apvienošanās reģistrēšanu, šādu procedūru piemēro tikai tad, ja pārējas apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības dalībvalstīs, kuru tiesību akti neparedz šādu procedūru, apstiprinot pārrobežu apvienošanās plāna projektu saskaņā ar 126. panta 1. punktu, viennozīmīgi piekrīt iespējai, ka pirmās sabiedrības dalībnieki var ierosināt šādu procedūru tiesā, kuras jurisdikcijā ir šī sabiedrība. Šajā gadījumā 1. punktā minētā iestāde var izsniegt 2. punktā minēto apliecību arī tad, ja ir ierosināta šāda procedūra. Tomēr apliecībā norāda, ka šāda procedūra vēl nav pabeigta. Procedūrā pieņemtais lēmums ir saistošs pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai un visiem tās dalībniekiem.
128. pants
Pārrobežu apvienošanās likumības rūpīga pārbaude
1. Katra dalībvalsts izraugās tiesu, notāru vai citu iestādi, kas rūpīgi pārbauda pārrobežu apvienošanās likumību attiecībā uz procedūras daļu, kura attiecas uz pārrobežu apvienošanās pabeigšanu un, atbilstīgos gadījumos, uz jaunas sabiedrības dibināšanu, kas veidojas no pārrobežu apvienošanās, ja uz pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidoto sabiedrību attiecas šīs valsts tiesību akti. Šī iestāde jo īpaši pārbauda, vai apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības ir apstiprinājušas vienādu kopīgo pārrobežu apvienošanās plāna projektu un vai, attiecīgā gadījumā, pasākumi attiecībā uz darbinieku līdzdalību ir noteikti saskaņā ar 133. pantu.
2. 1. punkta nolūkā katra apvienošanās procesā iesaistītā sabiedrība 1. punktā minētajai iestādei iesniedz 127. panta 2. punktā minēto apliecību sešu mēnešu laikā pēc tās izsniegšanas, kā arī kopīgu pārrobežu apvienošanās plāna projektu, kas ir apstiprināts 126. pantā minētajā kopsapulcē.
129. pants
Datums, kurā pārrobežu apvienošanās stājas spēkā
Datumu, ar kuru pārrobežu apvienošanās stājas spēkā, nosaka atbilstīgi tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras jurisdikcijā ir pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība. Minētais datums ir pēc saskaņā ar 128. pantu veicamās rūpīgas pārbaudes pabeigšanas.
130. pants
Reģistrēšana
Katras tās dalībvalsts tiesību aktos, kuras jurisdikcijā ir bijušas apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības, attiecīgās valsts teritorijā ir noteikta kārtība, kādā – saskaņā ar 16. pantu, – apvienošanās pabeigšanu dara zināmu publiskajā reģistrā, kurā pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām ir jāiesniedz dokumenti.
Reģistrs, kurā ir reģistrēta pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība, izmantojot reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, kas izveidota atbilstīgi 22. panta 2. punktam, bez kavēšanās paziņo reģistram, kurā katrai iesaistītajai sabiedrībai bija jāiesniedz dokumenti par to, ka pārrobežu apvienošanās ir stājusies spēkā. Iepriekšējo ierakstu attiecīgā gadījumā dzēš tikai tad, kad šī informācija ir paziņota, un ne agrāk.
131. pants
Pārrobežu apvienošanās sekas
1. Pārrobežu apvienošanās, kas īstenota atbilstīgi 119. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktam, no 129. pantā minētā datuma rada šādas sekas:
a) |
visi iegūstamās sabiedrības aktīvi un pasīvi pāriet ieguvējai sabiedrībai; |
b) |
iegūstamās sabiedrības dalībnieki kļūst par ieguvējas sabiedrības dalībniekiem; |
c) |
iegūstamā sabiedrība pārstāj eksistēt. |
2. Pārrobežu apvienošanās, kas īstenota atbilstīgi 119. panta 2. punkta b) apakšpunktam, no 129. pantā minētā datuma rada šādas sekas:
a) |
visi apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību aktīvi un pasīvi pāriet jaunajai sabiedrībai; |
b) |
apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību dalībnieki kļūst par jaunās sabiedrības dalībniekiem; |
c) |
apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības pārstāj eksistēt. |
3. Ja attiecībā uz sabiedrību pārrobežu apvienošanos, uz ko attiecas šī nodaļa, kādas dalībvalsts tiesību akti nosaka īpašas formalitātes, kas jāpabeidz, pirms apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību dažu aktīvu, tiesību un pienākumu nodošana stājas spēkā attiecībā pret trešām personām, tad minētās formalitātes pilda pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība.
4. Apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību tiesības un pienākumi, kas izriet no darba līgumiem vai darba attiecībām un kas pastāv pārrobežu apvienošanās spēkā stāšanās dienā, pārrobežu apvienošanās spēkā stāšanās rezultātā pāriet pārrobežu apvienošanās procesā izveidotajai sabiedrībai dienā, kad stājas spēkā pārrobežu apvienošanās.
5. Ieguvējas sabiedrības kapitāla daļas netiek mainītas pret iegūstamās sabiedrības kapitāla daļām, ja to turētāji ir:
a) |
vai nu pati ieguvēja sabiedrība, vai arī kāda persona, kas rīkojas savā vārdā, bet ieguvējas sabiedrības uzdevumā; |
b) |
pati iegūstamās sabiedrība vai kāda persona, kas rīkojas savā vārdā, bet iegūstamās sabiedrības uzdevumā. |
132. pants
Vienkāršotas formalitātes
1. Ja pārrobežu apvienošanos pievienošanas ceļā veic sabiedrība, kurai pieder iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību visas akcijas un citi vērtspapīri, kas piešķir balsstiesības kopsapulcē:
— |
nepiemēro 122. panta b), c) un e) punktu, 125. pantu un 131. panta 1. punkta b) apakšpunktu, |
— |
nepiemēro 126. panta 1. punktu attiecībā uz iegūstamo sabiedrību vai sabiedrībām. |
2. Ja pārrobežu apvienošanos pievienošanas ceļā veic sabiedrība, kurai pieder vismaz 90 %, bet ne iegūstamās sabiedrības vai sabiedrību visas akcijas vai citi vērtspapīri, kas piešķir balsstiesības kopsapulcē, tad viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu ziņojumi, kā arī rūpīgas pārbaudes veikšanai nepieciešamie dokumenti ir vajadzīgi tikai tiktāl, ciktāl valsts tiesību akti, kas reglamentē vai nu ieguvēju sabiedrību, vai iegūstamo sabiedrību, to paredz saskaņā ar II sadaļas I nodaļu.
133. pants
Darbinieku līdzdalība
1. Neskarot 2. punktu, pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai piemēro tos noteikumus, ja tādi ir, par darbinieku līdzdalību, kas ir spēkā tajā dalībvalstī, kurā ir sabiedrības juridiskā adrese.
2. Tomēr noteikumus, ja tādi ir, attiecībā uz darbinieka līdzdalību, kas ir spēka dalībvalstī, kurā ir pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības juridiskā adrese, nepiemēro, ja vismaz vienā no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām sešu mēnešu laikā pirms pārrobežu apvienošanās plāna projekta publicēšanas, kā minēts 123. pantā, ir nodarbināti vidēji vairāk nekā 500 darbinieki un ja šajā sabiedrībā darbojas darbinieku līdzdalības sistēma Direktīvas 2001/86/EK 2. panta k) punkta nozīmē, vai ja pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamai sabiedrībai piemērojamie valsts tiesību akti:
a) |
neparedz vismaz tādu pašu darbinieku līdzdalības līmeni, kāds ir attiecīgajās apvienošanās procesā iesaistītajās sabiedrībās, šo līmeni izvērtējot pēc pārvaldes vai uzraudzības struktūras vai tās komiteju, vai vadības grupas, kas ietver sabiedrības peļņu nesošās struktūras, uz kuru attiecas darbinieku pārstāvība, proporcionālā darbinieku pārstāvju skaita starp dalībniekiem; vai |
b) |
to pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamās sabiedrības uzņēmumu darbiniekiem, kas atrodas citās dalībvalstīs, neparedz tādas pašas iespējas izmantot līdzdalības tiesības, kādas ir darbiniekiem, kas nodarbināti dalībvalstī, kurā ir pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības juridiskā adrese. |
3. Šā panta 2. punktā minētajos gadījumos darbinieku līdzdalības tiesības sabiedrībā, kas izveidota pārrobežu apvienošanās rezultātā, un viņu iesaistīšanu šādu tiesību noteikšanā reglamentē dalībvalstis, mutatis mutandis un ievērojot 4. līdz 7. punktu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2157/2001 12. panta 2., 3. un 4. punktā noteiktajiem principiem un procedūrām un šādiem Direktīvas 2001/86/EK noteikumiem:
a) |
3. panta 1., 2. un 3. punktu, 3. panta 4. punkta pirmās daļas pirmo ievilkumu, 3. panta 4. punkta otro daļu, kā arī 3. panta 5. un 7. punktu; |
b) |
4. panta 1. punktu, 4. panta 2. punkta a), g) un h) apakšpunktu un 4. panta 3. punktu; |
c) |
5. pantu; |
d) |
6. pantu; |
e) |
7. panta 1. punktu, 7. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, 7. panta 2. punkta otro daļu un 7. panta 3. punktu. Tomēr šīs nodaļas mērķiem procentuālā daļa, kas saskaņā ar Direktīvas 2001/86/EK 7. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu ir nepieciešama minētās direktīvas pielikuma 3. daļā ietverto pamatnoteikumu piemērošanai, tiek paaugstināta no 25 % līdz 33 1/3 %; |
f) |
8., 10. un 12. pantu; |
g) |
13. panta 4. punktu; |
h) |
pielikuma 3. daļas b) punktu. |
4. Nosakot 3. punktā minētos principus un procedūras, dalībvalstis:
a) |
ļauj apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību attiecīgajām struktūrām izlemt, ka tās bez jebkādas iepriekšējas apspriešanas piemēro 3. punkta h) apakšpunktā minētos līdzdalības pamatnoteikumus, kā noteikts tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā būtu pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības juridiskā adrese, un ievēro tos no reģistrācijas dienas; |
b) |
ļauj īpašai pārrunu grupai ar to sabiedrību dalībnieku divu trešdaļu balsu vairākumu, kas pārstāv vismaz divas trešdaļas darbinieku, tostarp to sabiedrību dalībnieku balsīm, kas pārstāv darbiniekus vismaz divās dalībvalstīs, lemt, ka netiek uzsāktas sarunas vai arī tiek pārtrauktas jau iesāktās sarunas un tiek piemēroti tās dalībvalsts spēkā esošie līdzdalības noteikumi, kurā būs tās sabiedrības juridiskā adrese, kas izveidota pārrobežu apvienošanas rezultātā; |
c) |
gadījumā, ja saskaņā ar iepriekšējām sarunām piemēro līdzdalības pamatnoteikumus, neatkarīgi no šādiem noteikumiem, var pieņemt lēmumu ierobežot pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības pārvaldes struktūrā esošo darbinieku pārstāvju skaitu. Tomēr, ja no kādas apvienošanā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai uzraudzības struktūras sastāva vismaz trešo daļu ir veidojuši darbinieku pārstāvji, ierobežojums nedrīkst novest pie tā, ka darbinieku pārstāvniecība pārvaldes struktūrā būtu mazāka par vienu trešo daļu. |
5. Līdzdalības tiesību attiecināšana uz pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības darbiniekiem, kas nodarbināti citā dalībvalstī, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstīm, kuras piemēro šādu tiesību attiecināšanu, nerada pienākumu ņemt vērā šos darbiniekus, aprēķinot nodarbināto skaita sliekšņu vērtības, kas rada līdzdalības tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
6. Ja vismaz vienā no pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām pastāv darbinieku līdzdalības sistēma un to saskaņā ar 2. punktu piemēro attiecībā uz sabiedrību, kas izveidota apvienošanās rezultātā, tad minētajai sabiedrībai ir pienākums veidot tādu juridisko formu, kas ļauj realizēt līdzdalības tiesības.
7. Ja sabiedrībā, kas izveidojusies pārrobežu apvienošanās rezultātā, ir spēkā darbinieku līdzdalības sistēma, minētajai sabiedrībai ir pienākums veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka turpmākas iekšzemes apvienošanās gadījumā darbinieku līdzdalības tiesības tiek aizsargātas trīs gadus pēc pārrobežu apvienošanās stāšanās spēkā, mutatis mutandis piemērojot šā panta noteikumus.
134. pants
Spēkā esamība
Pārrobežu apvienošanos, kas stājusies spēkā saskaņā ar 129. pantu, nevar pasludināt par spēkā neesošu.
III NODAĻA
Akciju sabiedrības sadalīšana
135. pants
Vispārīgie noteikumi par sadalīšanu
1. Ja dalībvalstis ļauj I pielikumā uzskaitīto sabiedrību veidiem, kurus regulē to tiesību akti, veikt sadalīšanu iegādājoties, kā definēts 136. pantā, tās attiecina uz minēto sadalīšanu šīs nodaļas 2. iedaļu.
2. Ja dalībvalstis ļauj 1. punktā minēto sabiedrību veidiem veikt sadalīšanu, veidojot jaunas sabiedrības, kā definēts 155. pantā, tās attiecina uz minēto sadalīšanu šīs nodaļas 3. iedaļu.
3. Ja dalībvalstis ļauj 1. punktā minēto veidu sabiedrībām veikt darbības, kuros 136. panta 1. punktā definētā sadalīšana iegādājoties ir saistīta ar sadalīšanu, kas notiek, veidojot vienu vai vairākas jaunas sabiedrības, kā definēts 155. panta 1. punktā, tās minētās darbības attiecina uz minēto sadalīšanu šīs nodaļas 2. iedaļu un 156. pantu.
4. Piemēro 87. panta 2., 3. un 4. punktu.
136. pants
“Sadalīšana iegādājoties” definīcija
1. Šajā nodaļā “sadalīšana iegādājoties” nozīmē procesu, kurā sabiedrība pēc savas darbības izbeigšanas, netiekot likvidēta, nodod visus savus aktīvus un pasīvus vairākām sabiedrībām, un par to sadalāmās sabiedrības akcionāriem piešķir to sabiedrību akcijas, kuras saņem līdzekļus šīs sadalīšanas dēļ (turpmāk – “saņēmējsabiedrības”), un, iespējams, maksājumu naudā, kas nav lielāks par 10 % no piešķirto akciju nominālvērtības vai, ja tām nav nominālvērtības, – no to grāmatvedības uzskaites vērtības.
2. Piemēro 89. panta 2. punktu.
3. Ciktāl šī direktīva atsaucas uz II sadaļas I nodaļas noteikumiem, termins “apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības” nozīmē “sabiedrības, kas iesaistītas sadalīšanas procesā”, termins “iegūstamā sabiedrība” nozīmē “sadalāmā sabiedrība”, termins “ieguvēja sabiedrība” nozīmē “jebkura saņēmējsabiedrība” un termins “apvienošanas noteikumu projekts” nozīmē “sadalīšanas noteikumu projekts”.
137. pants
Sadalīšanas noteikumu projekts
1. Sadalīšanas procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai vadības struktūras rakstiski sagatavo sadalīšanas noteikumu projektu.
2. Sadalīšanas noteikumu projektā norāda vismaz šādus datus:
a) |
sadalīšanas procesā iesaistīto sabiedrību veidu, nosaukumu un juridisko adresi; |
b) |
akciju maiņas attiecību un jebkura naudas maksājuma summu; |
c) |
noteikumus par akciju sadalījumu saņēmējsabiedrībās; |
d) |
dienu, no kuras šādu akciju turēšana dod akcionāriem tiesības saņemt peļņu, un visus īpašos nosacījumus, kas ietekmē minētās tiesības; |
e) |
dienu, no kuras sadalāmās sabiedrības darījumus grāmatvedības dokumentos uzskata par kādas saņēmējsabiedrības darījumiem; |
f) |
tiesības, ko saņēmējsabiedrības piešķir tādu akciju turētājiem, kas saistītas ar īpašām tiesībām, un citu vērtspapīru turētājiem, vai ieteiktos pasākumus attiecībā uz tiem; |
g) |
visas īpašās priekšrocības, kas piešķirtas 142. panta 1. punktā minētajiem ekspertiem un sadalīšanas procesā iesaistīto sabiedrību administrācijas, vadības, pārraudzības vai kontroles struktūru amatpersonām; |
h) |
saņēmējsabiedrībām nododamo aktīvu un pasīvu precīzu aprakstu un to sadalījumu; |
i) |
saņēmējsabiedrību akciju piešķiršanu sadalāmās sabiedrības akcionāriem un šīs piešķiršanas pamatkritērijus. |
3. Ja aktīvu sadale nav paredzēta sadalīšanas noteikumu projektā un ja minēto noteikumu interpretācija nerada iespēju pieņemt lēmumu par to sadali, aktīvus vai atlīdzību par tiem sadala visām saņēmējsabiedrībām proporcionāli tīro aktīvu daļai, kas piešķirta katrai no minētajām sabiedrībām saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektu.
Ja pasīvu sadale nav paredzēta sadalīšanas noteikumu projektā un ja minēto noteikumu interpretācija nerada iespēju pieņemt lēmumu par to sadali, katra saņēmējsabiedrība par to ir solidāri atbildīga. Dalībvalstis var paredzēt, ka šāda solidārā atbildība attiecas tikai uz tīriem aktīviem, ko piešķir katrai sabiedrībai.
138. pants
Sadalīšanas noteikumu projekta publicēšana
Sadalīšanas noteikumu projektu katrai sabiedrībai, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, publicē tā, kā noteikts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar 16. pantu, vismaz vienu mēnesi pirms kopsapulces, kurai par projektu jālemj.
Ikvienu no sabiedrībām, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, atbrīvo no 16. pantā paredzētās publikācijas prasības, ja tā nepārtrauktu laikposmu, kurš sākas vismaz mēnesi pirms dienas, kas noteikta kopsapulcei, kuras laikā ir paredzēts pieņemt lēmumu par sadalīšanas noteikumu projektu, un kurš beidzas ne agrāk kā šīs sanāksmes noslēguma dienā, šādas sadalīšanas noteikumu projektu par brīvu padara sabiedrībai pieejamu tās interneta vietnē. Dalībvalstis uz šādu atbrīvojumu attiecina tikai tās prasības un ierobežojumus, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu, kā arī tikai tiktāl, ciktāl tas ir samērojams ar minēto mērķu sasniegšanu.
Atkāpjoties no otrās daļas, dalībvalstis var pieprasīt, lai publikācija tiktu veikta, izmantojot 16. panta 5. punktā minēto centrālo elektronisko platformu. Dalībvalstis var arī pieprasīt, lai šāda publikācija tiktu ievietota jebkurā citā interneta vietnē, ko dalībvalstis ir minētajā nolūkā izraudzījušās. Ja dalībvalstis izmanto kādu no šīm iespējām, tās nodrošina, ka sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Ja izmanto interneta vietni, kas nav centrālā elektroniskā platforma, centrālajā elektroniskajā platformā vismaz mēnesi pirms kopsapulcē noteiktās dienas publicē atsauci, kura nodrošina piekļuvi attiecīgajai interneta vietnei. Minētajā atsaucē ietver dienu, kad sadalīšanas noteikumu projekts publicēts interneta vietnē, un tā ir sabiedrībai pieejama par brīvu. Sabiedrībām netiek prasīta īpaša maksa par šādu publicēšanu.
Trešajā un ceturtajā daļā paredzētais aizliegums sabiedrībām prasīt īpašu maksu par publicēšanu neietekmē to, ka dalībvalstis var likt sabiedrībām segt izmaksas par centrālo elektronisko platformu.
Dalībvalstis var pieprasīt, lai sabiedrības noteiktu laiku pēc kopsapulces paturētu informāciju savā interneta vietnē vai attiecīgā gadījumā centrālajā elektroniskajā platformā vai citā interneta vietnē, ko dalībvalsts ir šajā nolūkā izraudzījusies. Dalībvalstis var noteikt, kādas ir sekas, ja uz laiku tehnisku vai citu faktoru dēļ tiek pārtraukta piekļuve interneta vietnei vai centrālajai elektroniskajai platformai.
139. pants
Apstiprināšana katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, kopsapulcē
1. Lai veiktu sabiedrības sadalīšanu, vajadzīga vismaz apstiprināšana katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, kopsapulcē. 93. pantu piemēro attiecībā uz balsu vairākumu, kas vajadzīgs šādu lēmumu pieņemšanai, uz šo lēmumu darbības jomu un vajadzību pēc atsevišķa balsojuma.
2. Ja saņēmējsabiedrībās akcijas sadalāmās sabiedrības akcionāriem ir piešķirtas citādi, bet ne sadalot proporcionāli viņu tiesībām uz minētās sabiedrības kapitālu, dalībvalstis var paredzēt, ka minētās sabiedrības mazākumakcionāri var izmantot tiesības pārdot savas akcijas. Šādā gadījumā viņiem ir tiesības saņemt atlīdzību, kas atbilst viņu akciju vērtībai. Ja sakarā ar šo atlīdzību izraisās strīds, paredz iespēju, ka atlīdzības apjomu nosaka tiesa.
140. pants
Atkāpe no prasības par apstiprināšanu saņēmējsabiedrības kopsapulcē
Dalībvalstu tiesību aktos nav jābūt prasībai, ka saņēmējsabiedrības kopsapulcei jāapstiprina sadalīšana, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:
a) |
šīs direktīvas 138. pantā paredzēto sadalīšanas noteikumu projekts katrai saņēmējsabiedrībai ir publicēts vismaz mēnesi pirms dienas, kas noteikta sadalāmās sabiedrības kopsapulcei, kurā par šiem noteikumiem jālemj; |
b) |
visi saņēmējsabiedrību akcionāri ir tiesīgi vismaz mēnesi pirms a) apakšpunktā norādītās dienas pārbaudīt 143. panta 1. punktā minētos dokumentus vietā, kur ir minētās sabiedrības juridiskā adrese; |
c) |
viens vai vairāki jebkuras saņēmējsabiedrības akcionāri, kam pieder procentuāli mazākā parakstītā kapitāla daļa, ir tiesīgi pieprasīt šādas saņēmējsabiedrības kopsapulces sasaukšanu, lai izlemtu, vai apstiprināt sadalīšanu. Šāda procentuāli mazākā daļa nedrīkst būt lielāka par 5 %. Dalībvalstis tomēr var noteikt, ka akcijas bez balsstiesībām šajos aprēķinos neietver. |
Pirmās daļas b) punkta nolūkos piemēro 143. panta 2., 3. un 4. punktu.
141. pants
Sīki izstrādāts rakstisks ziņojums un informācija par sadalīšanu
1. Katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, pārvaldes vai vadības struktūras rakstiski sagatavo sīki izstrādātu ziņojumu, sniedzot sadalīšanas noteikumu projekta skaidrojumu un šo noteikumu juridisku un ekonomisku pamatojumu, jo īpaši norādot akciju maiņas attiecību un kritērijus, pēc kuriem nosaka akciju sadalījumu.
2. Ziņojumā izklāsta arī visas īpašās grūtības, kas radušās novērtējot.
Attiecīgā gadījumā tas atklāj, kā sagatavots 70. panta 2. punktā minētais ziņojums par tādu ieguldījumu saņēmējsabiedrībām, kas nav naudā, un norāda reģistru, kurā minētais ziņojums jāiesniedz.
3. Sadalāmās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūras informē minētās sabiedrības kopsapulci un saņēmējsabiedrību pārvaldes vai vadības struktūras, lai tās varētu informēt savas kopsapulces, par būtiskām pārmaiņām aktīvos un pasīvos laikposmā no sadalīšanas noteikumu projekta sagatavošanas dienas līdz dienai, kad notiek sadalāmās sabiedrības kopsapulce, kurai jālemj par sadalīšanas noteikumu projektu.
142. pants
Sadalīšanas noteikumu projekta pārbaude, ko veic eksperti
1. Viens vai vairāki eksperti, kas darbojas sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, interesēs, bet nav no tām atkarīgi, un kurus iecēlušas vai apstiprinājušas tiesu vai administratīvas iestādes, pārbauda sadalīšanas noteikumu projektu un sagatavo rakstisku pārskatu akcionāriem. Dalībvalstu tiesību akti tomēr var paredzēt viena vai vairāku neatkarīgu ekspertu iecelšanu visām sabiedrībām, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, ja pēc minēto sabiedrību kopīga lūguma viņus ieceļ tiesu vai administratīva iestāde. Šādi eksperti, ievērojot katras dalībvalsts tiesību aktus, var būt fiziskas vai juridiskas personas, vai sabiedrības.
2. Piemēro 96. panta 2. un 3. punktu.
143. pants
Dokumentu pieejamība pārbaudei, ko veic akcionāri
1. Visiem akcionāriem ir tiesības vietā, kur ir sabiedrības juridiskā adrese, pārbaudīt vismaz šādus dokumentus ne mazāk kā mēnesi pirms tās kopsapulces dienas, kurā jālemj par sadalīšanas noteikumu projektu:
a) |
sadalīšanas noteikumu projektu; |
b) |
sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, gada pārskatus un gada ziņojumus par pēdējiem trim finanšu gadiem; |
c) |
attiecīgā gadījumā – atskaites ziņojumu, kas sagatavots dienā, kura nav agrāk par trešā mēneša pirmo dienu pēc sadalīšanas noteikumu projekta dienas, ja pēdējās gada atskaites attiecas uz finanšu gadu, kas beidzies vairāk nekā sešus mēnešus pirms minētās dienas; |
d) |
attiecīgā gadījumā – sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, pārvaldes vai vadības struktūru sagatavotos pārskatus, kas paredzēti 141. panta 1. punktā; |
e) |
attiecīgā gadījumā – 142. pantā paredzētos pārskatus. |
Piemērojot pirmās daļas c) apakšpunktu, grāmatvedības ziņojums netiek prasīts, ja sabiedrība publicē pusgada finanšu pārskatu saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK 5. pantu un padara to pieejamu akcionāriem saskaņā ar šo punktu.
2. Grāmatvedības ziņojumu, kas paredzēts 1. punkta c) apakšpunktā, sagatavo, izmantojot tādas pašas metodes un tādā pašā izkārtojumā, kā pēdējā gada bilancē.
Dalībvalstu tiesību aktos tomēr var paredzēt, ka:
a) |
nav vajadzības no jauna veikt inventarizāciju; |
b) |
vērtības, kas uzrādītas pēdējā bilancē, maina tikai tādēļ, lai parādītu ierakstus grāmatvedības dokumentos; tomēr jāņem vērā šādi aspekti:
|
3. Visiem akcionāriem ir tiesības pēc to lūguma un par brīvu saņemt pilnīgas vai daļējas 1. punktā minēto dokumentu kopijas.
Ja akcionārs ir piekritis, ka sabiedrība izmanto elektroniskos līdzekļus informācijas sniegšanai, šādas kopijas var piegādāt pa elektronisko pastu.
4. Sabiedrību atbrīvo no prasības 1. punktā minētos dokumentus padarīt pieejamus tās juridiskajā adresē, ja tā padara dokumentus uz nepārtrauktu laikposmu pieejamus tās interneta vietnē vismaz mēnesi pirms dienas, kas noteikta kopsapulcei, kuras laikā ir paredzēts pieņemt lēmumu par sadalīšanas noteikumu projektu, un kas beidzas ne agrāk kā minētās sanāksmes noslēguma dienā. Dalībvalstis uz minēto atbrīvojumu attiecina tikai tās prasības un ierobežojumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu interneta vietnes drošību un dokumentu autentiskumu, kā arī tikai tiktāl, ciktāl tas ir samērojams ar minēto mērķu sasniegšanu.
Šā panta 3. punktu nepiemēro, ja interneta vietnē akcionāriem dota iespēja lejupielādēt un izdrukāt šā punkta pirmajā daļā minētos dokumentus laikposmā, kas minēts 1. punktā. Tomēr šādā gadījumā dalībvalstis var paredzēt, ka sabiedrība minētos dokumentus padara pieejamus juridiskajā adresē, lai akcionāri varētu ar tiem iepazīties.
Dalībvalstis var pieprasīt, lai sabiedrības informāciju noteiktu laiku pēc kopsapulces saglabātu savā interneta vietnē. Dalībvalstis var noteikt, kādas ir sekas, ja uz laiku tehnisku vai citu faktoru dēļ tiek pārtraukta piekļuve interneta vietnei.
144. pants
Vienkāršotas formalitātes
1. Ne sadalīšanas noteikumu projekta pārbaude, ne eksperta ziņojums, kā noteikts 142. panta 1. punktā, nav vajadzīgs, ja tā ir vienojušies katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, visi akcionāri un citu tādu vērtspapīru turētāji, kas dod balsstiesības.
2. Dalībvalstis var atļaut nepiemērot 141. pantu un 143. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, ja tā ir vienojušies katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, visi akcionāri un citu tādu vērtspapīru turētāji, kas dod balsstiesības.
145. pants
Darbinieku tiesību aizsardzība
Visu sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, darbinieku tiesību aizsardzību regulē saskaņā ar Direktīvu 2001/23/EK.
146. pants
Sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, kreditoru interešu aizsardzība; saņēmējsabiedrību solidārā atbildība
1. Dalībvalstu tiesību akti paredz pietiekamu aizsardzības sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, kreditoru interesēm, kuru prasījumi pieteikti pirms sadalīšanas noteikumu projekta publicēšanas un šādas publicēšanas brīdī vēl nav jāpilda.
2. Šā panta 1. punkta nolūkā ar dalībvalstu tiesību aktiem vismaz nodrošina, ka šādiem kreditoriem ir tiesības saņemt adekvātu nodrošinājumu, ja sadalāmās sabiedrības un sabiedrības, kam saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektu nodod saistības, finansiālā situācija rada nodrošinājuma nepieciešamību un ja minētajiem kreditoriem jau nav pieejams šāds nodrošinājums.
Dalībvalstis paredz nosacījumus 1. punktā un šā punkta pirmajā daļā noteiktajam nodrošinājumam. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka kreditori drīkst lūgt attiecīgā administratīvā vai tiesu iestādē atbilstīgu nodrošinājumu, ja tie var ticami pierādīt, ka sadalīšanas dēļ viņu prasījumi ir apdraudēti un ka no sabiedrības nav saņemts atbilstīgs nodrošinājums.
3. Tiktāl, ciktāl tās sabiedrības kreditora intereses, kurai saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektu nodotas saistības, nav apmierinātas, saņēmējsabiedrības ir solidāri atbildīgas par minētajām saistībām. Dalībvalstis var atbildību par minētajām saistībām attiecināt tikai uz tīriem aktīviem, ko piešķir katrai no tām sabiedrībām, kas nav sabiedrība, kurai nodotas saistības. Tām tomēr nav jāpiemēro šis punkts, ja sadalīšana notiek tiesu iestādes uzraudzībā saskaņā ar 157. pantu un vairākums, kurā ir trīs ceturtdaļas no sadalāmās sabiedrības kreditoriem vai citiem kreditoriem, sapulcē, kas notikusi atbilstīgi 157. panta 1. punkta c) apakšpunktam, ir vienojies atturēties no šādas solidāras atbildības.
4. Piemēro 99. panta 3. punktu.
5. Neskarot noteikumus, kas regulē viņu tiesību kopīgu īstenošanu, 1. līdz 4. punkts attiecas uz sabiedrību, kas iesaistītas sadalīšanas procesā, parāda vērtspapīru turētājiem, izņemot gadījumu, kad sadalīšanu apstiprinājusi parāda vērtspapīru turētāju kopsapulce, ja šāda sapulce paredzēta valsts tiesību aktos vai to paredzējuši paši parāda vērtspapīru turētāji.
6. Dalībvalstis var paredzēt, ka saņēmējsabiedrības ir solidāri atbildīgas par sadalāmās sabiedrības saistībām. Šādā gadījumā tām nav jāpiemēro 1. līdz 5. punkts.
7. Ja dalībvalsts apvieno kreditoru aizsardzības sistēmu, kas izklāstīta no 1. līdz 5. punktam, ar saņēmējsabiedrību solidāru atbildību, kas minēta 6. punktā, tā var attiecināt šādu solidāru atbildību tikai uz tīriem aktīviem, kas piešķirti katrai no minētajām sabiedrībām.
147. pants
Vērtspapīru, kas nav akcijas un kas dod īpašas tiesības, turētāju aizsardzība
Tādu vērtspapīru turētājiem, kas nav akcijas un kas dod īpašas tiesības, saņēmējsabiedrībās, kurās šos vērtspapīrus saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektu var izmantot, jādod tiesības, kas ir vismaz līdzvērtīgas tiesībām, kas tiem ir bijušas sadalāmajā sabiedrībā, ja vien šo tiesību maiņa nav apstiprināta minēto vērtspapīru turētāju kopsapulcē, kas paredzēta valsts tiesību aktos vai to ir paredzējuši paši minēto vērtspapīru turētāji, vai arī ja vien turētājiem nav tiesību uz savu vērtspapīru atpirkšanu.
148. pants
Dokumentu sagatavošana un apliecināšana likumā noteiktajā kārtībā
Ja dalībvalstu tiesību akti neparedz sadalīšanas likumības preventīvu uzraudzību, ko veic tiesu vai administratīvas iestādes, vai ja šāda uzraudzība neattiecas uz visiem juridiskiem aktiem, kas vajadzīgi sadalīšanas procesā, piemēro 102. pantu.
149. pants
Sadalīšanas spēkā stāšanās datums
Dalībvalstu tiesību akti nosaka datumu, kurā sadalīšana stājas spēkā.
150. pants
Publicēšanas formalitātes
1. Ziņu par sadalīšanu publicē, kā norādīts katras dalībvalsts tiesību aktos saskaņā ar 16. pantu attiecībā uz visām sabiedrībām, kas iesaistītas sadalīšanas procesā.
2. Jebkura saņēmējsabiedrība pati var veikt publikācijas formalitātes attiecībā uz sadalāmo sabiedrību.
151. pants
Sadalīšanas sekas
1. Sadalīšana ipso jure un vienlaikus rada šādas sekas:
a) |
visu sadalāmās sabiedrības aktīvu un pasīvu nodošanu visām saņēmējsabiedrībām gan no sadalāmās sabiedrības saņēmējsabiedrībām, gan – attiecībā uz trešām personām; šāda nodošana stājas spēkā, aktīvus un pasīvus sadalot atbilstoši dalījumam, kas paredzēts sadalīšanas noteikumu projektā vai 137. panta 3. punktā; |
b) |
sadalāmās sabiedrības akcionāri kļūst par vienas vai vairāku saņēmējsabiedrību akcionāriem saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektā paredzēto dalījumu; |
c) |
sadalāmā sabiedrība beidz pastāvēt. |
2. Akcijas saņēmējsabiedrībā pret akcijām, kas ir bijušas sadalāmajā sabiedrībā nemaina:
a) |
attiecīgajai saņēmējsabiedrībai vai personai, kas darbojas savā vārdā, bet minētās sabiedrības interesēs; vai |
b) |
pašai sadalāmajai sabiedrībai vai personai, kas darbojas savā vārdā, bet minētās sabiedrības interesēs. |
3. Iepriekš izklāstītais neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas nosaka īpašu formalitāšu veikšanu, lai sadalāmā sabiedrība varētu nodot dažus aktīvus, tiesības un saistības tā, lai tās būtu spēkā attiecībā pret trešām personām. Saņēmējsabiedrība vai sabiedrības, kurām saskaņā ar sadalīšanas noteikumu projektu vai 137. panta 3. punktu nodod šos aktīvus, tiesības un saistības, var pašas veikt minētās formalitātes. Dalībvalstu tiesību akti tomēr var ļaut sadalāmajai sabiedrībai veikt šīs formalitātes noteiktā laikā, kas, ja vien nav īpašu apstākļu, nedrīkst būt ilgāks par sešiem mēnešiem pēc dienas, kurā notiek sadalīšana.
152. pants
Sadalāmās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūru locekļu civiltiesiskā atbildība
Dalībvalstu tiesību akti paredz vismaz noteikumus, kas regulē sadalāmās sabiedrības pārvaldes vai vadības struktūru locekļu civilatbildību attiecībā pret minētās sabiedrības akcionāriem, ja kāds no šiem locekļiem ir izdarījis pārkāpumu, gatavojot un veicot sadalīšanu, un to ekspertu civilatbildību par pārkāpumiem pienākumu izpildē, kuri atbild par 142. pantā paredzētā pārskata sagatavošanu šai sabiedrībai.
153. pants
Nosacījumi sadalīšanas spēkā neesamību
1. Dalībvalstu tiesību akti var paredzēt noteikumus par sadalīšanas spēkā neesamību vienīgi saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a) |
sadalīšanas spēkā neesamību ir jānosaka ar tiesas nolēmumu; |
b) |
sadalīšanu, kas notikusi saskaņā ar 149. pantu, pasludina par spēkā neesošu tikai tad, ja nav notikusi tās likumības preventīva uzraudzība, ko veic tiesu vai administratīvas iestādes, vai ja tā nav veikta un apstiprināta pareizā juridiskā formā, vai ja ir pierādīts, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem kopsapulces lēmums nav spēkā vai var būt atceļams; |
c) |
procedūru par sadalīšanas spēkā neesamību nesāk vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad sadalīšana stājusies spēkā attiecībā pret personu, kas apgalvo spēkā neesamību, vai ja sabiedrības stāvoklis ir uzlabojies; |
d) |
ja ir iespējams novērst trūkumu, kas var sadalīšanu padarīt par spēkā neesošu, kompetentā tiesa sadalīšanas procesā iesaistītajām sabiedrībām piešķir laiku, kurā tās stāvokli var labot; |
e) |
nolēmumu, ar ko sadalīšanu pasludina par spēkā neesošu, publicē katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā saskaņā ar 16. pantu; |
f) |
ja dalībvalstu tiesību akti ļauj trešai personai šādu nolēmumu apstrīdēt minētā trešā persona to dara tikai sešos mēnešos pēc nolēmuma publicēšanas saskaņā ar I sadaļas III nodaļā noteikto kārtību; |
g) |
nolēmums, ar ko sadalīšanu pasludina par atceltu, pats par sevi neietekmē to saistību spēkā esamību, kas ir saņēmējsabiedrību saistības vai kas uz tām attiecas, un kuras radušās pirms nolēmuma publicēšanas un pēc dienas, kas norādīta 149. pantā; |
h) |
katra saņēmējsabiedrība ir atbildīga par savām saistībām, kas rodas pēc dienas, kad notikusi sadalīšana, un pirms dienas, kurā publicēts nolēmums, kas izsludina sadalīšanas spēkā neesamību. Par šādām saistībām atbild arī sadalāmā sabiedrība; Dalībvalstis var paredzēt, ka šo atbildību attiecina tikai uz tīro aktīvu daļu, kas nodota saņēmējsabiedrībai, kurai šādas saistības radušās. |
2. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalstu tiesību aktos var arī paredzēt, ka sadalīšanas spēkā neesamību nosaka administratīva iestāde, ja šādu lēmumu var pārsūdzēt tiesā. Šā panta 1. punkta b) apakšpunkts un d) līdz h) apakšpunkts pēc analoģijas attiecas uz administratīvu iestādi. Šādu procedūru atzīšanai par spēkā neesošu nevar sākt vēlāk kā sešus mēnešus pēc 149. pantā minētās dienas.
3. Šā panta 1. un 2. punktā izklāstītais neietekmē dalībvalstu tiesību aktus par sadalīšanas atzīšanu par spēkā neesošu, kas izsludināta likumības uzraudzības dēļ.
154. pants
Atbrīvojums no prasības par sadalāmās sabiedrības kopsapulces apstiprinājumu
Neskarot 140. pantu, dalībvalstis neprasa, lai sadalāmās sabiedrības kopsapulce apstiprinātu sadalīšanu, ja saņēmēju sabiedrību turējumā kopā ir visas sadalāmās sabiedrības akcijas un visi citi vērtspapīri, kuri piešķir balsstiesības sadalāmās sabiedrības kopsapulcēs, un ja ir ievēroti vismaz šādi nosacījumi:
a) |
katra sabiedrība, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, publicē sadalīšanas noteikumu projektu, kā paredzēts 138. pantā, vismaz vienu mēnesi pirms šā procesa; |
b) |
vismaz vienu mēnesi pirms sadalīšanas procesa sākuma, visi šajā procesā iesaistīto sabiedrību akcionāri ir tiesīgi pārbaudīt 143. panta 1. punktā minētos dokumentus vietās, kur ir šo sabiedrību juridiskās adreses; |
c) |
ja sadalāmās sabiedrības kopsapulci, kas vajadzīga, lai apstiprinātu sadalīšanu, nesasauc, 141. panta 3. punktā paredzētajā informācijā iekļauj visas aktīvu un pasīvu būtiskās pārmaiņas, kas radušās pēc sadalīšanas noteikumu projekta sagatavošanas. |
Pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkos piemēro 143. panta 2., 3. un 4. punktu un 144. pantu.
155. pants
“Sadalīšana, veidojot jaunas sabiedrības” definīcija
1. Šajā nodaļā “sadalīšana, veidojot jaunas sabiedrības” nozīmē procesu, kurā sabiedrība pēc savas darbības izbeigšanas, netiekot likvidēta, nodod visus savus aktīvus un pasīvus vairākām no jauna izveidotām sabiedrībām, un par to sadalāmās sabiedrības akcionāriem piešķir saņēmējsabiedrību akcijas un, iespējams, maksājumu naudā, kas nav lielāks par 10 % no piešķirto akciju nominālvērtības vai, ja nominālvērtības nav, – no to grāmatvedības uzskaites vērtības.
2. Piemēro 90. panta 2. punktu.
156. pants
Noteikumu attiecībā uz sadalīšanu iegādājoties, piemērošana
1. Neskarot 11. un 12. pantu, attiecībā uz sadalīšanu, veidojot jaunas sabiedrības, piemēro 137., 138. un 139. pantu, 141. pantu, 142. panta 1. un 2. punktu un 143. līdz 153. pantu. Šajā nolūkā termins “sabiedrības, kas iesaistītas sadalīšanas procesā”, attiecas uz sadalāmo sabiedrību, un termins “saņēmējsabiedrības” attiecas uz visām jaunajām sabiedrībām.
2. Papildus informācijai, kas norādīta 137. panta 2. punktā, sadalīšanas noteikumu projektā norāda katras jaunās sabiedrības veidu, nosaukumu un juridisko adresi.
3. Sadalīšanas noteikumu projektu un, ja tie ir atsevišķā dokumentā, katras jaunās sabiedrības inkorporēšanas dokumentu vai inkorporēšanas dokumenta projektu un statūtus vai statūtu projektu, apstiprina sadalāmās sabiedrības kopsapulcē.
4. Dalībvalstis nepiemēro 141. un 142. panta un 143. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunkta prasības, ja visu jauno sabiedrību akcijas piešķir sadalāmās sabiedrības akcionāriem proporcionāli to tiesībām uz šīs sabiedrības kapitālu.
157. pants
Sadalīšana tiesu iestādes uzraudzībā
1. Dalībvalstis var piemērot 2. punktu, ja sadalīšanas procesi notiek tiesu iestādes uzraudzībā, kurai ir pilnvaras:
a) |
sasaukt sadalāmās sabiedrības akcionāru kopsapulci, lai lemtu par sadalīšanu; |
b) |
nodrošināt, lai katras šādas sabiedrības, kas ir iesaistīta sadalīšanas procesā, akcionāri laikus saņem vai var saņemt vismaz tos dokumentus, kas minēti 143. pantā, lai varētu tos pārbaudīt, pirms viņu sabiedrība sasauc kopsapulci, lai lemtu par sadalīšanu. Ja dalībvalsts izmanto 140. pantā paredzēto izvēles iespēju, laikposms ir pietiekami ilgs, lai saņēmējsabiedrību akcionāri varētu īstenot savas tiesības, kuras viņiem piešķir minētais pants; |
c) |
sasaukt katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā kreditoru kopsapulci, lai lemtu par sadalīšanu; |
d) |
nodrošināt to, ka katras sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, kreditori laikus saņem vai var saņemt vismaz sadalīšanas noteikumu projektu, lai varētu to pārbaudīt pirms b) apakšpunktā minētās dienas; |
e) |
apstiprināt sadalīšanas noteikumu projektu. |
2. Ja tiesu varas iestāde konstatē, ka 1. punkta b) un d) apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti un ka akcionāriem vai kreditoriem nav nodarīts nekāds kaitējums, tā var atbrīvot sabiedrības, kas iesaistīta sadalīšanas procesā, no pienākuma piemērot:
a) |
138. pantu, ar nosacījumu, ka pietiekama kreditoru interešu aizsardzības sistēma, kas minēta 146. panta 1. punktā, attiecas uz visiem prasījumiem, neatkarīgi no to rašanās dienas; |
b) |
nosacījumus, kas minēti 140. panta a) un b) punktā, ja dalībvalsts izmanto 140. pantā paredzēto izvēles iespēju; |
c) |
šīs direktīvas 143. pantu attiecībā uz laiku un veidu, kas minētajā pantā noteikts šo dokumentu pārbaudei. |
158. pants
Sadalīšanai ar naudas maksājumu, kas pārsniedz 10 %
Ja attiecībā uz vienu no 135. pantā norādītajiem procesiem dalībvalstu tiesību akti atļauj, ka naudas maksājums ir lielāks par 10 %, piemēro šīs nodaļas 2., 3. un 4. iedaļu.
159. pants
Sadalīšana, kad sadalāmā sabiedrība turpina pastāvēt
Ja dalībvalstu tiesību akti ļauj veikt vienu no 135. pantā norādītajiem procesiem sadalāmajai sabiedrībai turpinot pastāvēt, piemēro šīs nodaļas 2., 3. un 4. iedaļu, izņemot 151. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
160. pants
Pārejas noteikumi
Dalībvalstīm nav jāpiemēro 146. un 147. pants attiecībā uz konvertējamu parāda vērtspapīru un citu akcijās konvertējamu vērtspapīru turētājiem, ja laikā, kad stājās spēkā Direktīvas 82/891/EEK 26. panta 1. un 2. punkta noteikumi, minēto turētāju statuss gadījumā, kad notiek sadalīšana, bija noteikts emisijas noteikumos.
III SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
161. pants
Datu aizsardzība
Uz personas datu apstrādi, kas veikta saistībā ar šo Direktīvu, attiecas Direktīva 95/46/EK (36).
162. pants
Ziņojums, regulārs dialogs par reģistru savstarpējo savienojamību sistēmu un pārskats
1. Ne vēlāk kā 2022. gada 8. jūnijā Komisija publicē ziņojumu par reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas darbību, jo īpaši pārbaudot tās tehnisko darbību un finanšu aspektus.
2. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs direktīvas noteikumu attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu grozīšanu.
3. Komisija un dalībvalstu pārstāvji regulāri tiekas, lai visos atbilstīgajos forumos apspriestu šajā direktīvā ietvertos jautājumus attiecībā uz reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu.
4. Līdz 2016. gada 30. jūnijam Komisija pārskata to noteikumu darbību, kas attiecas uz prasībām par ziņojumu iesniegšanu un dokumentāciju sabiedrību apvienošanās un sadalīšanas gadījumos, un kas grozīti vai pievienoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/109/EK (37), un jo īpaši to ietekmi uz administratīvā sloga samazināšanu sabiedrībām, ievērojot pieredzi, kas gūta to piemērošanā, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kam vajadzības gadījumā pievienoti priekšlikumi minēto noteikumu grozīšanai.
163. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 25. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 25. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 25. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.
164. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
165. pants
Paziņošana
Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomās, uz kuru attiecas šī direktīva.
166. pants
Atcelšana
Direktīvas 82/891/EEK, 89/666/EEK, 2005/56/EK, 2009/101/EK, 2011/35/ES un 2012/30/ES, kā tās grozītas ar III pielikuma A daļā uzskaitītajām direktīvām, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā noteikto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un attiecībā uz to piemērošanas datumiem.
Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.
167. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
168. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2017. gada 14. jūnijā
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētājs
A. TAJANI
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
H. DALLI
(1) OV C 264, 20.7.2016., 82. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 29. maija lēmums.
(3) Padomes sestā direktīva 82/891/EEK (1982. gada 17. decembris), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz akciju sabiedrību sadalīšanu (OV L 378, 31.12.1982., 47. lpp.).
(4) Padomes Vienpadsmitā direktīva 89/666/EEK (1989. gada 21. decembris) par informācijas sniegšanas prasībām attiecībā uz filiālēm, ko kādā dalībvalstī atvērušas noteiktu veidu sabiedrības, uz kurām attiecas citas valsts tiesību akti (OV L 395, 30.12.1989., 36. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/56/EK (2005. gada 26. oktobris) par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK (2009. gada 16. septembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 1.10.2009., 11. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES (2011. gada 5. aprīlis) par akciju sabiedrību apvienošanos (OV L 110, 29.4.2011., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES (2012. gada 25. oktobris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 315, 14.11.2012., 74. lpp.).
(9) Skatīt III pielikuma A daļu.
(10) Padomes pirmā direktīva 68/151/EEK (1968. gada 9. marts) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp.).
(11) OV C 75, 31.3.2009., 1. lpp.
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/17/ES (2012. gada 13. jūnijs), ar ko Padomes Direktīvu 89/666/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/56/EK un 2009/101/EK groza attiecībā uz centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (OV L 156, 16.6.2012., 1. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).
(16) Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).
(17) Padomes Direktīva 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).
(18) Padomes Direktīva 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.).
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/38/EK (2009. gada 6. maijs) par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.).
(21) Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001 (2001. gada 8. oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp.).
(22) Padomes Direktīva 2001/86/EK (2001. gada 8. oktobris), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.).
(23) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).
(24) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).
(25) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).
(26) Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).
(27) Padomes Direktīva 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.).
(28) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).
(29) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.).
(30) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).
(31) Padomes direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris), par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.).
(32) Padomes Ceturtā direktīva 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.).
(33) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).
(34) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).
(35) Padomes Otrā direktīva 77/91/EEK (1976. gada 13. decembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 26, 31.1.1977., 1. lpp.).
(36) No 2018. gada 25. maija Direktīva 95/46/EK tiek atcelta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(37) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/109/EK (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvas 77/91/EEK, 78/855/EEK un 82/891/EEK un Direktīvu 2005/56/EK attiecībā uz prasībām par ziņojumu iesniegšanu un dokumentāciju apvienošanās un sadalīšanas gadījumos (OV L 259, 2.10.2009., 14. lpp.).
I PIELIKUMS
SABIEDRĪBU VEIDI, KAS MINĒTI 2. PANTA 1. UN 2. PUNKTĀ, 44. PANTĀ 1. UN 2. PUNKTĀ, 45. PANTA 2. PUNKTĀ, 87. PANTA 1. UN 2. PUNKTĀ UN 135. PANTA 1. PUNKTĀ
— |
Beļģijā: société anonyme/naamloze vennootschap, |
— |
Bulgārijā: акционерно дружество, |
— |
Čehijas Republikā: akciová společnost, |
— |
Dānijā: aktieselskab, |
— |
Vācijā: Aktiengesellschaft, |
— |
Igaunijā: aktsiaselts, |
— |
Īrijā: cuideachta phoiblí faoi theorainn scaireanna/public company limited by shares, cuideachta phoiblí faoi theorainn ráthaíochta agus a bhfuil scairchaipiteal aici/public company limited by guarantee and having a share capital, |
— |
Grieķijā: ανώνυμη εταιρεία, |
— |
Spānijā: sociedad anónima, |
— |
Francijā: société anonyme, |
— |
Horvātijā: dioničko društvo, |
— |
Itālijā: società per azioni, |
— |
Kiprā: δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο, |
— |
Latvijā: akciju sabiedrība, |
— |
Lietuvā: akcinė bendrovė, |
— |
Luksemburgā: société anonyme, |
— |
Ungārijā: nyilvánosan működő részvénytársaság, |
— |
Maltā: kumpanija pubblika ta' responsabbiltà limitata/public limited liability company, |
— |
Nīderlandē: naamloze vennootschap, |
— |
Austrijā: Aktiengesellschaft, |
— |
Polijā: spółka akcyjna, |
— |
Portugālē: sociedade anónima, |
— |
Rumānijā: societate pe acțiuni, |
— |
Slovēnijā: delniška družba, |
— |
Slovākijā: akciová spoločnost', |
— |
Somijā: julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag, |
— |
Zviedrijā: aktiebolag, |
— |
Apvienotajā Karalistē: public company limited by shares, public company limited by guarantee and having a share capital. |
II PIELIKUMS
SABIEDRĪBU VEIDI, KAS MINĒTI 7. PANTA 1. PUNKTĀ UN 13. PANTĀ, 29. PANTA 1. PUNKTĀ, 36. PANTA 1. PUNKTĀ, 67. PANTA 1. PUNKTĀ UN 119. PANTA 1. PUNKTA a) APAKŠPUNKTĀ
— |
Beļģijā: naamloze vennootschap/société anonyme, commanditaire vennootschap op aandelen/société en commandite par actions, personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société de personnes à responsabilité limitée, |
— |
Bulgārijā: акционерно дружество, дружество с ограничена отговорност, командитно дружество с акции, |
— |
Čehijā: společnost s ručením omezeným, akciová společnost, |
— |
Dānijā: aktieselskab, kommanditaktieselskab, anpartsselskab, |
— |
Vācijā: die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung, |
— |
Igaunijā: aktsiaselts, osaühing, |
— |
Īrijā: cuideachtaí atá corpraithe faoi dhliteanas teoranta/companies incorporated with limited liability, |
— |
Grieķijā: ανώνυμη εταιρεία, εταιρεία περιορισμένης ευθύνης, ετερόρρυθμη κατά μετοχές εταιρεία, |
— |
Spānijā: la sociedad anónima, la sociedad comanditaria por acciones, la sociedad de responsabilidad limitada, |
— |
Francijā: société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée, société par actions simplifiée, |
— |
Horvātijā: dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću, |
— |
Itālijā: società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata, |
— |
Kiprā: δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, ιδιωτικές εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, |
— |
Latvijā: akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, komandītsabiedrība, |
— |
Lietuvā: akcinė bendrovė, uždaroji akcinė bendrovė, |
— |
Luksemburgā: société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée, |
— |
Ungārijā: részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság, |
— |
Maltā: kumpannija pubblika/public limited liability company, kumpannija privata/private limited liability company, |
— |
Nīderlandē: naamloze vennootschap, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid, |
— |
Austrijā: die Aktiengesellschaft, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung, |
— |
Polijā: spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, spółka komandytowo–akcyjna, spółka akcyjna, |
— |
Portugālē: sociedade anónima de responsabilidade limitada, sociedade em comandita por ações, sociedade por quotas de responsabilidade limitada, |
— |
Rumānijā: societate pe acțiuni, societate cu răspundere limitată, societate în comandită pe acțiuni, |
— |
Slovēnijā: delniška družba, družba z omejeno odgovornostjo, komaditna delniška družba, |
— |
Slovākijā: akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným, |
— |
Somijā: yksityinen osakeyhtiö/privat aktiebolag, julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag, |
— |
Zviedrijā: aktiebolag, |
— |
Apvienotajā Karalistē: companies incorporated with limited liability. |
III PIELIKUMS
A DAĻA
ATCELTĀS DIREKTĪVAS AR TAJĀS SECĪGI VEIKTO GROZĪJUMU SARAKSTU
(MINĒTI 166. PANTĀ)
Padomes Direktīva 82/891/EEK |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/63/EK |
3. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/109/EK |
3. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES |
116. pants |
Padomes Direktīva 89/666/EEK |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/17/ES |
1. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/56/EK |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/109/EK |
4. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/17/ES |
2. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES |
120. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK |
|
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/17/ES |
3. pants |
Padomes Direktīva 2013/24/ES |
1. pants un pielikuma A daļas 1. punkts |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/35/ES |
|
Padomes Direktīva 2013/24/ES |
1. pants un pielikuma A daļas 3. punkts |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES |
122. pants |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/30/ES |
|
Padomes Direktīva 2013/24/ES |
1. pants un pielikuma A daļas 4. punkts |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES |
123. pants |
B DAĻA
TERMIŅI TRANSPONĒŠANAI VALSTS TIESĪBU AKTOS UN PIEMĒROŠANAS DATUMI
(MINĒTI 166. PANTĀ)
Direktīva |
Transponēšanas termiņš |
Piemērošanas diena |
82/891/EEK |
1986. gada 1. janvāris |
— |
89/666/EEK |
1992. gada 1. janvāris |
1993. gada 1. janvāris (1) |
2005/56/EK |
2007. gada 15. decembris |
— |
2007/63/EK |
2008. gada 31. decembris |
— |
2009/109/EK |
2011. gada 30. jūlijs |
— |
2012/17/ES |
2014. gada 7. jūlijs (2) |
— |
2013/24/ES |
2013. gada 1. jūlijs |
— |
2014/59/ES |
2014. gada 31. decembris |
2015. gada 1. janvāris (3) |
(1) Saskaņā ar Direktīvas 89/666/EK 16. panta 2. punktu dalībvalstīm jāparedz, ka 1. punktā minētos noteikumus piemēro no 1993. gada 1. janvāra, un, attiecībā uz grāmatvedības dokumentiem, piemēro pirmo reizi gadā uz finanšu gadu pārskatiem, kas sākas 1993. gada 1. janvārī vai 1993. gadā.
(2) Saskaņā ar Direktīvas 2012/17/ES 5. panta 2. punktu dalībvalstīm, ne vēlāk kā līdz 2017. gada 8. jūnijam, jāpieņem, jāpublicē un jāpiemēro noteikumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu:
— |
–Direktīvas 89/666/EEK 1. panta 3. un 4. punktu un 5.a pantu, |
— |
–Direktīvas 2005/56/EK 13. pantu, |
— |
–Direktīvas 2009/101/EK 3. panta 1. punkta otro daļu, 3.b pantu, 3.c pantu, 3.d pantu un 4.a panta 3. līdz 5. punktu. |
(3) Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 130. panta 1. punkta trešo daļu, dalībvalstīm jāpiemēro noteikumi, kas pieņemti, lai izpildītu minētās direktīvas IV sadaļas IV nodaļas 5. iedaļu vēlākais no 2016. gada 1. janvāra.
IV PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULA
Direktīva 82/891/EEK |
Direktīva 89/666/EEK |
Direktīva 2005/56/EK |
Direktīva 2009/101/EK |
Direktīva 2011/35/ES |
Direktīva 2012/30/ES |
Šī direktīva |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
1. pants |
1. pants |
|
|
|
|
|
135. pants |
2. pants |
|
|
|
|
|
136. pants |
3. panta 1. un 2. punkts |
|
|
|
|
|
137. panta 1. un 2. punkts |
3. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
|
|
|
|
|
137. panta 3. punkta pirmā daļa |
3. panta 3.punkta b) apakšpunkts |
|
|
|
|
|
137. panta 3. punkta otrā daļa |
4. pants |
|
|
|
|
|
138. pants |
5. pants |
|
|
|
|
|
139. pants |
6. pants |
|
|
|
|
|
140. pants |
7. pants |
|
|
|
|
|
141. pants |
8. pants |
|
|
|
|
|
142. pants |
9. pants |
|
|
|
|
|
143. pants |
10. pants |
|
|
|
|
|
144. pants |
11. pants |
|
|
|
|
|
145. pants |
12. pants |
|
|
|
|
|
146. pants |
13. pants |
|
|
|
|
|
147. pants |
14. pants |
|
|
|
|
|
148. pants |
15. pants |
|
|
|
|
|
149. pants |
16. pants |
|
|
|
|
|
150. pants |
17. pants |
|
|
|
|
|
151. pants |
18. pants |
|
|
|
|
|
152. pants |
19. pants |
|
|
|
|
|
153. pants |
20. panta a) un b) punkts |
|
|
|
|
|
154. panta a) un b) punkts |
20. panta d) punkts |
|
|
|
|
|
154. panta c) punkts |
21. pants |
|
|
|
|
|
155. pants |
22. panta 1., 2. un 3. punkts |
|
|
|
|
|
156. panta 1., 2. un 3. punkts |
22. panta 5. punkts |
|
|
|
|
|
156. panta 4. punkts |
23. pants |
|
|
|
|
|
157. pants |
24. pants |
|
|
|
|
|
158. pants |
25. pants |
|
|
|
|
|
159. pants |
26. panta 1. punkts |
|
|
|
|
|
— |
26. panta 2. punkts |
|
|
|
|
|
160. panta 1. punkts |
26. panta 3. punkts |
|
|
|
|
|
— |
26. panta 4. punkts |
|
|
|
|
|
160. panta 2. punkts |
26. panta 5. punkts |
|
|
|
|
|
— |
27. pants |
|
|
|
|
|
— |
|
1. pants |
|
|
|
|
29. pants |
|
2. pants |
|
|
|
|
30. pants |
|
3. pants |
|
|
|
|
31. pants |
|
4. pants |
|
|
|
|
32. pants |
|
5. pants |
|
|
|
|
33. pants |
|
— |
|
|
|
|
34. panta 1. punkts |
|
5.a panta 1., 2. un 3. punkts |
|
|
|
|
20. panta 1., 2. un 3. punkts |
|
33. panta 1. punkts |
|||||
|
5.a panta 4. punkts |
|
|
|
|
34. panta 2. punkts |
|
5.a panta 5. punkts |
|
|
|
|
34. panta 3. punkts |
|
6. pants |
|
|
|
|
35. pants |
|
7. pants |
|
|
|
|
36. pants |
|
8. pants |
|
|
|
|
37. pants |
|
9. pants |
|
|
|
|
38. pants |
|
10. pants |
|
|
|
|
39. pants |
|
11. pants |
|
|
|
|
— |
|
11.a pants |
|
|
|
|
161. pants |
|
12. pants |
|
|
|
|
40. pants |
|
13. pants |
|
|
|
|
41. pants |
|
14. pants |
|
|
|
|
42. pants |
|
15. pants |
|
|
|
|
— |
|
16. pants |
|
|
|
|
— |
|
17. pants |
|
|
|
|
43. pants |
|
18. pants |
|
|
|
|
— |
|
|
1. pants |
|
|
|
118. pants |
|
|
2. pants |
|
|
|
119. pants |
|
|
3. pants |
|
|
|
120. pants |
|
|
4. pants |
|
|
|
121. pants |
|
|
5. pants |
|
|
|
122. pants |
|
|
6. pants |
|
|
|
123. pants |
|
|
7. pants |
|
|
|
124. pants |
|
|
8. pants |
|
|
|
125. pants |
|
|
9. pants |
|
|
|
126. pants |
|
|
10. pants |
|
|
|
127. pants |
|
|
11. pants |
|
|
|
128. pants |
|
|
12. pants |
|
|
|
129. pants |
|
|
13. pants |
|
|
|
130. pants |
|
|
14. pants |
|
|
|
131. pants |
|
|
15. pants |
|
|
|
132. pants |
|
|
16. pants |
|
|
|
133. pants |
|
|
17. pants |
|
|
|
134. pants |
|
|
17.a pants |
|
|
|
161. pants |
|
|
18. pants |
|
|
|
|
|
|
19. pants |
|
|
|
— |
|
|
20. pants |
|
|
|
— |
|
|
21. pants |
|
|
|
— |
|
|
|
1. pants |
|
|
II pielikums |
|
|
|
2. pants |
|
|
14. pants |
|
|
|
2.a pants |
|
|
15. pants |
|
|
|
3. pants |
|
|
16. pants |
|
|
|
3.a pants |
|
|
17. pants |
|
|
|
3.b pants |
|
|
18. pants |
|
|
|
3.c pants |
|
|
19. pants |
|
|
|
3.d pants |
|
|
20. pants |
|
|
|
4. pants |
|
|
21. pants |
|
|
|
4.a pants |
|
|
22. pants |
|
|
|
4.b pants |
|
|
23. pants |
|
|
|
4.c panta pirmā un otrā daļa |
|
|
24. panta pirmā un otrā daļa |
|
|
|
4.c panta trešā daļa |
|
|
— |
|
|
|
4.d pants |
|
|
25. pants |
|
|
|
4.e pants |
|
|
165. pants |
|
|
|
5. pants |
|
|
26. pants |
|
|
|
6. pants |
|
|
27. pants |
|
|
|
7. pants |
|
|
28. pants |
|
|
|
7.a pants |
|
|
161. pants |
|
|
|
— |
|
|
7. panta 1. punkts |
|
|
|
8. pants |
|
|
7. panta 2. punkts |
|
|
|
9. pants |
|
|
8. pants |
|
|
|
10. pants |
|
|
9. pants |
|
|
|
11. pants |
|
|
10. pants |
|
|
|
12. pants |
|
|
11. pants |
|
|
|
13. pants |
|
|
12. pants |
|
|
|
13.a pants |
|
|
163. pants |
|
|
|
14. pants |
|
|
— |
|
|
|
15. pants |
|
|
— |
|
|
|
16. pants |
|
|
— |
|
|
|
17. pants |
|
|
— |
|
|
|
18. pants |
|
|
— |
|
|
|
I pielikums |
|
|
— |
|
|
|
II pielikums |
|
|
— |
|
|
|
|
1. pants |
|
87. pants |
|
|
|
|
2. pants |
|
88. pants |
|
|
|
|
3. pants |
|
89. pants |
|
|
|
|
4. pants |
|
90. pants |
|
|
|
|
5. pants |
|
91. pants |
|
|
|
|
6. pants |
|
92. pants |
|
|
|
|
7. pants |
|
93. pants |
|
|
|
|
8. pants |
|
94. pants |
|
|
|
|
9. pants |
|
95. pants |
|
|
|
|
10. pants |
|
96. pants |
|
|
|
|
11. pants |
|
97. pants |
|
|
|
|
12. pants |
|
98. pants |
|
|
|
|
13. pants |
|
99. pants |
|
|
|
|
14. pants |
|
100. pants |
|
|
|
|
15. pants |
|
101. pants |
|
|
|
|
16. pants |
|
102. pants |
|
|
|
|
17. pants |
|
103. pants |
|
|
|
|
18. pants |
|
104. pants |
|
|
|
|
19. pants |
|
105. pants |
|
|
|
|
20. pants |
|
106. pants |
|
|
|
|
21. pants |
|
107. pants |
|
|
|
|
22. pants |
|
108. pants |
|
|
|
|
23. pants |
|
109. pants |
|
|
|
|
24. pants |
|
110. pants |
|
|
|
|
25. pants |
|
111. pants |
|
|
|
|
26. pants |
|
112. pants |
|
|
|
|
27. pants |
|
113. pants |
|
|
|
|
28. pants |
|
114. pants |
|
|
|
|
29. pants |
|
115. pants |
|
|
|
|
30. pants |
|
116. pants |
|
|
|
|
31. pants |
|
117. pants |
|
|
|
|
32. pants |
|
— |
|
|
|
|
33. pants |
|
— |
|
|
|
|
34. pants |
|
— |
|
|
|
|
I pielikums |
|
— |
|
|
|
|
II pielikums |
|
— |
|
|
|
|
|
1. panta 1. punkts |
2. panta 1. punkts |
|
44. panta 1. punkts |
|||||
1. panta 2. punkts |
2. panta 2. punkts |
|||||
|
44. panta 2. punkts |
|||||
|
|
|
|
|
2. pants |
3. pants |
|
|
|
|
|
3. pants |
4. pants |
|
|
|
|
|
4. pants |
5. pants |
|
|
|
|
|
5. pants |
6. pants |
|
|
|
|
|
— |
43. pants |
|
|
|
|
|
6. pants |
45. pants |
|
|
|
|
|
7. pants |
46. pants |
|
|
|
|
|
8. pants |
47. pants |
|
|
|
|
|
9. pants |
48. pants |
|
|
|
|
|
10. pants |
49. pants |
|
|
|
|
|
11. pants |
50. pants |
|
|
|
|
|
12. pants |
51. pants |
|
|
|
|
|
13. pants |
52. pants |
|
|
|
|
|
14. pants |
53. pants |
|
|
|
|
|
15. pants |
54. pants |
|
|
|
|
|
16. pants |
55. pants |
|
|
|
|
|
17. pants |
56. pants |
|
|
|
|
|
18. pants |
57. pants |
|
|
|
|
|
19. pants |
58. pants |
|
|
|
|
|
20. pants |
59. pants |
|
|
|
|
|
21. pants |
60. pants |
|
|
|
|
|
22. pants |
61. pants |
|
|
|
|
|
23. pants |
62. pants |
|
|
|
|
|
24. pants |
63. pants |
|
|
|
|
|
25. pants |
64. pants |
|
|
|
|
|
26. pants |
65. pants |
|
|
|
|
|
27. pants |
66. pants |
|
|
|
|
|
28. pants |
67. pants |
|
|
|
|
|
29. pants |
68. pants |
|
|
|
|
|
30. pants |
69. pants |
|
|
|
|
|
31. pants |
70. pants |
|
|
|
|
|
32. pants |
71. pants |
|
|
|
|
|
33. pants |
72. pants |
|
|
|
|
|
34. pants |
73. pants |
|
|
|
|
|
35. pants |
74. pants |
|
|
|
|
|
36. pants |
75. pants |
|
|
|
|
|
37. pants |
76. pants |
|
|
|
|
|
38. pants |
77. pants |
|
|
|
|
|
39. pants |
78. pants |
|
|
|
|
|
40. pants |
79. pants |
|
|
|
|
|
41. pants |
80. pants |
|
|
|
|
|
42. pants |
81. pants |
|
|
|
|
|
43. pants |
82. pants |
|
|
|
|
|
44. pants |
83. pants |
|
|
|
|
|
45. pants |
84. pants |
|
|
|
|
|
46. pants |
85. pants |
|
|
|
|
|
47. panta 1. punkts |
86. pants |
|
|
|
|
|
47. panta 2. punkts |
165. pants |
|
|
|
|
|
48. pants |
— |
|
|
|
|
|
— |
166. pants |
|
|
|
|
|
49. pants |
167. pants |
|
|
|
|
|
50. pants |
168. pants |
|
|
|
|
|
I pielikums |
I pielikums |
|
|
|
|
|
II pielikums |
— |
|
|
|
|
|
III pielikums |
— |
|
|
|
|
|
— |
III pielikums |
|
|
|
|
|
— |
IV pielikums |