This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020BP1939
Resolution (EU) 2020/1939 of the European Parliament of 14 May 2020 with observations forming an integral part of the decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Institute for Gender Equality (EIGE) for the financial year 2018
Eiropas Parlamenta Rezolūcija (ES) 2020/1939 (2020. gada 14. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
Eiropas Parlamenta Rezolūcija (ES) 2020/1939 (2020. gada 14. maijs) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
OV L 417, 11.12.2020, p. 310–312
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
11.12.2020 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 417/310 |
EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA (ES) 2020/1939
(2020. gada 14. maijs)
ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
EIROPAS PARLAMENTS,
— |
ņemot vērā lēmumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2018. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, |
— |
ņemot vērā Reglamenta 100. pantu un V pielikumu, |
— |
ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu, |
— |
ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0058/2020), |
A. |
tā kā saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (“Institūts”) ieņēmumu un izdevumu pārskatu (1) tā 2018. finanšu gada galīgais budžets bija 7 981 001,45 EUR, t. i., par 3,34 % lielāks nekā 2017. gadā; tā kā Institūta budžetu pilnībā finansē no Savienības budžeta (2); |
B. |
tā kā Revīzijas palātas pārskatā par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2018. finanšu gada pārskatiem (“Revīzijas palātas pārskats”) ir norādīts, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Institūta gada pārskati ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, |
Budžeta un finanšu pārvaldība
1. |
ar gandarījumu norāda, ka 2018. finanšu gadā veiktās budžeta uzraudzības rezultātā budžeta izpildes līmenis bija 99,38 %, t. i., par 0,46 % augstāks nekā 2017. gadā; norāda, ka maksājumu apropriāciju izpildes līmenis bija 81,15 %, t. i., par 0,20 % augstāks nekā iepriekšējā gadā; |
Sniegums
2. |
norāda, ka Institūts izmanto atsevišķus galvenos snieguma rādītājus attiecībā uz darbības mērķiem un finanšu resursu un cilvēkresursu pārvaldību, lai novērtētu pievienoto vērtību, ko nodrošina tā darbības, un uzlabotu budžeta pārvaldību; norāda arī to, ka Institūts 2018. gadā ir izpildījis 98,80 % no vienotajā programmdokumentā paredzētajām darbībām; |
3. |
norāda, ka Institūts vadīja Tieslietu un iekšlietu aģentūru tīklu un koordinēja regulāru informācijas atjaunināšanu un informācijas apmaiņu starp aģentūrām; norāda, ka 2018. gada beigās Institūts kopā ar citām aģentūrām vienojās izpētīt iespējas uzlabot aģentūru savstarpējo sadarbību, īstenojot kopīgus spēju veidošanas projektus ar trešām valstīm; uzteic šo sadarbību kā paraugu, kam citām aģentūrām vērts sekot; mudina Institūtu meklēt turpmāku un plašāku sadarbību ar Savienības aģentūrām; mudina Institūtu sākt diskusijas ar citām aģentūrām, kuras veic līdzīgas darbības, par to, kā kopīgi izmantot resursus uzdevumu pārklāšanās gadījumā; |
4. |
aicina Komisiju veikt priekšizpēti, lai izvērtētu vismaz iespēju izveidot kopīgu sinerģiju ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (FRA), ja ne abas šīs iestādes pilnībā apvienot; aicina Komisiju izvērtēt šādus divus scenārijus: Institūta pārcelšana uz FRA galveno mītni Vīnē un FRA galvenās mītnes pārcelšana uz Institūta galveno mītni Viļņā; norāda, ka tas nozīmētu korporatīvo un atbalsta pakalpojumu kopīgu izmantošanu un kopējo telpu pārvaldību, kā arī kopīgu IKT, telekomunikāciju un interneta infrastruktūru izmantošanu, ietaupot lielas naudas summas, ko varētu izmantot Institūta un FRA turpmākai finansēšanai; |
5. |
mudina Institūtu īstenot Revīzijas palātas ieteikumus; |
6. |
mudina Institūtu turpināt savu pakalpojumu digitalizāciju; |
7. |
atgādina, ka Institūts tika izveidots, lai sekmētu un stiprinātu dzimumu līdztiesības veicināšanu Savienībā, tostarp integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai visās Savienības politikas jomās un no tām izrietošajās valstu politikas jomās, cīnītos pret diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī veicinātu Savienības pilsoņu izpratni par dzimumu līdztiesību; |
8. |
atzinīgi vērtē Institūta un Parlamenta Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas (“FEMM komiteja”) pastāvīgo sadarbību un atzinīgi vērtē Institūta ieguldījumu FEMM komitejas pastāvīgajā darbā, tostarp tādos jautājumos kā dzimumu digitālā plaisa, darba un privātās dzīves līdzsvars, vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošana, sieviešu veselība, tostarp seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības, sieviešu tiesības un dzimumsensitīva parlamentārā instrumenta izstrāde; norāda uz vērtīgo ieguldījumu, ko Institūts var sniegt visām Parlamenta komitejām, lai Savienības politikas veidošanā uzlabotu dzimumu līdztiesības perspektīvas horizontālu integrāciju un labāk īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai politikā un darbībās, veidojot Savienības politiku, piemēram, nodrošinot citām komitejām mācības un datus; |
9. |
pieņem zināšanai jauno zināšanu pārvaldības un komunikācijas stratēģiju 2019.–2021. gadam, kuras mērķis ir iesaistīt dzimumu līdztiesības jautājumā ieinteresētas personas un uzraudzīt Institūta komunikācijas kanālus; |
10. |
stingri atbalsta Institūta darbu, kas ar pētījumu un citu pētniecisku darbību palīdzību dod iespēju FEMM komitejai gūt oficiālus, kvalitatīvus un objektīvus datus, bez kuriem nav iespējams pienācīgi veikt tās darbu; |
11. |
atzinīgi vērtē Institūta sasniegumus 2018. gadā un prasa, lai, sākot ar 2020. gadu, tas katru gadu atjauninātu 2017. gada dzimumu līdztiesības indeksu; prasa izstrādāt vairāk metodisko rīku, lai labāk nodrošinātu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu visās politikas nostādnēs un pasākumos; |
12. |
uzstāj, ka Institūtam kā Savienības ekspertu centram dzimumu līdztiesības jautājumos ir jāuzrauga Stambulas konvencijas īstenošana; |
13. |
pauž bažas par bijušo pagaidu darba aģentūras darbinieku prasībām un par Viļņas pilsētas rajona tiesas nolēmumu un Viļņas apgabaltiesas nolēmumu; prasa nodrošināt skaidru darbā pieņemšanas procesu un aicina Institūtu pieņemt pasākumus situācijas atrisināšanai; |
Personāla politika
14. |
norāda, ka 2018. gada 31. decembrī bija aizpildīti 100 % no štatu sarakstā iekļautajām štata vietām un darbā bija pieņemti 27 pagaidu darbinieki no 27 Savienības budžetā apstiprinātajiem 27 pagaidu darbiniekiem (salīdzinājumā ar 27 apstiprinātajām vietām 2017. gadā); norāda, ka papildus tam 2018. gadā Institūtā strādāja arī 14 līgumdarbinieki un četri norīkotie valstu eksperti; |
15. |
norāda uz Viļņas pilsētas rajona tiesas 2019. gada februāra nolēmumu par labu pieciem bijušajiem Institūta darbiniekiem, kuri bija apsūdzējuši Institūtu par “pagaidu darbinieka” statusa izmantošanu piecus gadus, lai viņiem maksātu mazāk nekā darbiniekiem ar ilgtermiņa nodarbinātības statusu; aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par to, kā aģentūras nodarbina savus darbiniekus, un par Institūtu, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šīs analīzes galīgo rezultātu; |
16. |
norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas pārskatu viens no galvenajiem pienākumiem, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/104/EK (3) un Lietuvas darba tiesībām ir tas, ka pagaidu darba aģentūras darbiniekiem būtu jānodrošina tādi paši darba apstākļi kā lietotājuzņēmuma tieši nodarbinātajam personālam; tomēr norāda, ka līgumos nebija nepārprotami formulēta prasība pagaidu darba aģentūrai ievērot šos noteikumus, un nav pierādījumu tam, ka pats Institūts būtu salīdzinājis savu darbinieku un pagaidu darba aģentūras darbinieku darba apstākļus, un tas rada tiesāšanās risku un reputācijas apdraudējumu; aicina Institūtu analizēt pagaidu darba aģentūras darbinieku darba apstākļus un nodrošināt, ka tie atbilst Savienības un valsts darba tiesībām; |
17. |
ar bažām norāda uz vīriešu (septiņi locekļi) un sieviešu (23 locekļi) nelīdzsvaroto pārstāvību valdē; |
18. |
norāda, ka publicitātes palielināšanas nolūkā Institūts publicē paziņojumus par vakancēm savā tīmekļa vietnē un sociālajos plašsaziņas līdzekļos, bet ne Eiropas Personāla atlases biroja tīmekļa vietnē; |
Iepirkums
19. |
ar bažām norāda, ka 2017. gada beigās Institūts bija atbildētājs četrās lietās saistībā ar trim iepirkuma procedūrām, par kurām noraidītie pretendenti bija cēluši prasību Eiropas Savienības Tiesā (“Tiesa”); norāda, ka Tiesa 2018. gadā pieņēma spriedumu divās no minētajām četrām lietām un noraidīja prasītāju prasības, konstatējot, ka Institūts nav saucams pie atbildības, un ka 2019. gadā Tiesa pieņēma spriedumu abās atlikušajās lietās, kuras bija saistītas ar to pašu lēmumu par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu un līgumu; pēc iepazīšanās ar Institūta atbildi norāda, ka tas ir turpinājis uzlabot iepirkuma procedūras, lai mazinātu iespējamo neapmierinātības risku neveiksmīgo pretendentu vidū un turpmākas tiesvedības risku; |
Pārredzamība un interešu konfliktu novēršana un pārvaldība
20. |
pieņem zināšanai Institūta pašreizējos pasākumus un pastāvīgos centienus nodrošināt pārredzamību, interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību un trauksmes cēlēju aizsardzību; atzinīgi vērtē Institūta augstākās vadības locekļu CV publicēšanu tā tīmekļa vietnē; |
Iekšējā revīzija
21. |
norāda, ka Iekšējās revīzijas dienesta 2017. gada 17. oktobrī publicētajā galīgajā revīzijas ziņojumā par ieinteresēto personu pārvaldību un ārējo komunikāciju netika konstatētas ārkārtīgi būtiskas vai ļoti svarīgas problēmas; tomēr norāda, ka revīzijas ziņojumā tika ieteikts veikt turpmākus uzlabojumus vairākās jomās, tostarp zināšanu pārvaldības un komunikācijas stratēģijas, galveno snieguma rādītāju, uzraudzības un ziņošanas, galveno ieinteresēto personu projektu pārvaldības un ārējās komunikācijas jomā; norāda, ka Institūts izstrādāja rīcības plānu attiecībā uz visiem ieteikumiem un apakšieteikumiem, kas jāīsteno 2017.–2018. gadā, un ka vairāki apakšieteikumi tika īstenoti 2017. gadā, bet pārējie – 2018. gadā; |
22. |
pieņem zināšanai Institūta centienus nodrošināt izmaksu ziņā efektīvu un videi nekaitīgu darba vietu; konstatē, ka, lai gan Institūts nav ieviesis nekādus īpašus pasākumus, lai samazinātu vai kompensētu CO2 emisijas, tas šajā nolūkā piedalās sanāksmēs, konsultācijās un prezentācijās un tam ir arī velosipēdu stāvvietas; |
23. |
aicina Institūtu koncentrēties uz tā veiktās pētniecības rezultātu izplatīšanu plašai sabiedrībai un uzrunāt sabiedrību ar sociālo plašsaziņas līdzekļu un citu plašsaziņas līdzekļu starpniecību; |
24. |
attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2020. gada 14. maija rezolūciju (4) par aģentūru sniegumu, finanšu pārvaldību un kontroli. |
(1) OV C 128, 5.4.2019., 16. lpp.
(2) OV C 128, 5.4.2019., 18. lpp.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.).
(4) Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0121.