This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52004AR0062
Opinion of the Committee of the Regions on the Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European grouping of cross-border cooperation (EGCC)
Reģionu komitejas atzinums par Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai
Reģionu komitejas atzinums par Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai
OV C 71, 22.3.2005, p. 46–53
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
22.3.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 71/46 |
Reģionu komitejas atzinums par Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai
(2005/C 71/11)
REĢIONU KOMITEJA,
ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas apvienības izveidošanu pārrobežu sadarbībai, ko Komisija pieņēmusi 2004. gada 14. jūlijā, COM(2004) 496 galīgā red.- 2004/0168 (COD);
ņemot vērā Komisijas 2004. gada 15. jūlija lūgumu pēc tās atzinuma par šo tēmu, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 159. panta 3. punktu;
ņemot vērā Padomes 2004. gada 8. novembra lēmumu konsultēties ar to šajā jautājumā;
ņemot vērā komisāra Barnier un komisāres De Palacio2004. gada 8. marta vēstules, kurās tiek lūgts atzinums par jauno Eiropas juridisko pārrobežu sadarbības aktu,;
ņemot vērā EK līguma 265. panta 1. punktu, kurā teikts: “Reģionu komitejai jāapspriežas ar Padomi vai Komisiju, kur šis līgums to paredz un visos pārējos gadījumos, jo īpaši tad, ja tas attiecas uz pārrobežu sadarbību, ja viena no šīm divām institūcijām to atzīst par lietderīgu”;
ņemot vērā Līguma par Eiropas Konstitūciju III-220. pantu, kas nosaka, ka Savienība turpina attīstīt un veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālās kohēzijas stiprināšanas politiku, lai veicinātu Savienības kā veseluma harmonisku attīstību.[…] Skarto reģionu vidū īpaša uzmanība tiks veltīta lauku teritorijām, industriālo pārmaiņu skartajām teritorijām un reģioniem ar smagiem un ilglaicīgiem dabiskiem vai demogrāfiskiem trūkumiem kā ziemeļu reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu kā arī salām, robežu un kalnu reģioniem;
ņemot vērā tās prezidenta 2004. gada 5. aprīļa lēmumu uzdot Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai izstrādāt atzinumu šajā jautājumā;
ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumus: “Gerlach” – 1976. gada ziņojums par Kopienas reģionālo politiku, kas attiecas uz reģioniem pie Kopienas iekšējām robežām (1), “Boot” – 1984. gada ziņojums par ārējo robežu sadarbības stiprināšanu (2), “Schreiber” – 1986. gada ziņojums par Sārlandes-Lotringenas-Luksemburgas reģionu (3), “Poetschki” – ziņojums par ārvalstu robežu sadarbību iekšējās robežās (4), “Chiabrando” – 1988. gada ziņojums par robežreģiona Spānija/Portugāle attīstības programmu (5), “Cushnahan” – 1990. gada ziņojums par Kopienas iniciatīvu INTERREG (6), “Muru” – 1994. gada ziņojums par Kopienas iniciatīvu INTERREG II (7);
ņemot vērā 1980. gada Eiropas Padomes Madrides Pārskata konvenciju un tai sekojošos Pielikuma protokolus (1995.,1998.);
ņemot vērā Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo varas iestāžu kongresa atzinumu, kas balstīts uz Reģionu komitejas Teritoriālās kohēzijas politikas komisijas dokumentu par “Jaunu juridisku pārrobežu sadarbības aktu”, ko kongresa Birojs pieņēma tā sēdē 2004. gada 4. maijā; ziņoumu sniedza Van Staa kgs (Austrija, ETP/CD);
ņemot vērā Eiropas Komisijas 2001. gadā iesniegto Eiropas valdības Balto grāmatu (COM(2001) 428 galīga red.), kura 3.1 punktā teikts, ka Komisijai jāpārbauda, kā varētu labāk atbalstīt reģionālo vai vietējo dalībnieku starptautiskās sadarbības struktūru ES līmenī, ar nolūku iesniegt priekšlikumus līdz 2003. gada beigām;
ņemot vērā tās 2002. gada marta atzinumu par Stratēģijām pārrobežu un starptautisko reģionu sadarbības veicināšanā paplašinātajā ES – pamatdokumentu, kurā izklāstītas nākotnes vadlīnijas (CdR 181/2000 galīgā red.) (8);
ņemot vērā tās 2001. gada oktobra pētījumu par “Transeiropas sadarbību starp pašpārvaldēm- jauni izaicinājumi un nepieciešamie soļi sadarbības uzlabošanai”, kas tika izstrādāts ciešā sadarbībā ar Eiropas Robežreģionu asociāciju (AEBR), lai sagatavotos iepriekšminētajam atzinumam,
ņemot vērā Ekonomikas un sociālās kohēzijas Trešo ziņojumu “Jaunas partnerattiecības kohēzijai, konverģencei, konkurētspējai, sadarbībai”, ko Eiropas Komisijaas pieņēma 2004. gada 18. februārī un kurš savos slēdzienos apliecina, ka “Komisija gatavojas ierosināt jaunu juridisku aktu Eiropas sadarbības struktūrā (“Pārrobežu reģionālā institūcija”), kas ļautu Dalībvalstīm, reģioniem un vietējām varas iestādēm risināt gan Kopienas iekšējās, gan ārējās programmās tradicionālās – juridiskās un administratīvās problēmas, ar kurām nākas saskarties pārrobežu programmu un projektu vadīšanā. Tā mērķis būtu tiesībspēju nodošana šai jaunajai juridiskajai struktūrai, lai tā varētu veikt sadarbības pasākumus valsts institūciju vārdā”.
ņemot vērā tās 2004. gada 16. jūnija atzinumu par Trešo kohēzijas ziņojumu (CdR 120/2004 galīgā red.);
ņemot vērā Eiropas Robežreģionu asociācijas (AEBR) Eiropas Komisijai izstrādāto ziņojumu par “Towards a new Community legal instrument facilitating public-law-based trans-European cooperation among territorial authorities in the European Union” kas balstās uz iepriekšējo Reģionu Komitejas veikto darbu iepriekšminētā pētījuma ietvaros;
balstoties uz RK spēlēto pirmslikumdošanas lomu ciešās konsultācijās ar Eiropas Komisiju un vietējo un reģionālo pašpārvalžu sagatavošanas fāzē paustajiem viedokļiem;
balstoties uz tās atzinuma projektu (CdR 62/2004 rev. 3), ko Teritoriālās kohēzijas politikas komisija pieņēmusi 2004. gada 24. septembrī. Ziņojuma sniedzējs Niessl kungs, Burgenlandes zemes vadītājs (AT/ESP),
savā 57. plenārajā sesijā 2004. gada 17. un 18. novembrī (18. novembra sēdē) pieņēma šādu atzinumu:
Reģionu komitejas viedokļi
REĢIONU KOMITEJA
1. |
apsveic Eiropas Komisijas nodomu ilgtspējīgi uzlabot tiesiskos un institucionālos priekšnoteikumus pārrobežu, starpnacionālai un starpreģionālai sadarbībai (Transeiropas sadarbība) nacionālajā, reģionālajā un vietējā līmenī un uzskata, ka ar priekšā esošo Regulas projektu efektīvāk kā līdz šim var vērsties pret vēl vienmēr pastāvošajām grūtībām šajā sadarbībā. |
2. |
tomēr ierosina veidojamo tiesisko instrumentu nesaukt par “Eiropas apvienību pārrobežu sadarbībai”, bet gan “Eiropas apvienību Transeiropas sadarbībai” (EATS), jo šis nosaukums pauž arī iespējamo tiesiskā instrumenta izmantošanu starpnacionālai un starpreģionālai sadarbībai Regulas projekta 1. panta nozīmē. |
3. |
piekrīt Eiropas Komisijai, ka noteikumi Transeiropas sadarbībai dalībvalstīs vien nav pietiekami un var tikt efektīvi uzlaboti un ka attaisnojama ir Kopienas darbība saskaņā ar EKL 5. panta 2. punktu (subsidiaritātes princips), ņemot vērā eksistējošo starpnacionālo aspektu un Kopienas darbības vērā ņemamās priekšrocības salīdzinājumā ar pasākumiem 25 dalībvalstu līmenī. |
4. |
piekrīt Eiropas Komisijai, ka Regulas priekšlikums, saskaņā ar EKL 5. panta 3. punktu (proporcionalitātes princips) neiziet virs līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamā līmeņa, jo tas piedāvā tikai brīvprātīgu Transeiropas sadarbības ietvaru un Regula nosaka tikai minimālās prasības Eiropas Apvienības Transeiropas sadarbībai izveidošanai un funkcionēšanai. |
5. |
atbalsta faktu, ka Eiropas Komisija savu Regulas priekšlikumu balsta uz EKL 159. pantu – un, ka uz šī tiesiskā pamata tiek atzīts līdzlemšanas princips saskaņā ar Līguma 251. pantu, kurā Padome lemj ar kvalificētu vairākumu. |
6. |
apsveic, ka Eiropas Komisija ir izvēlējusies Regulas veida tiesisko instrumentu, jo ar to Eiropas Apvienība Transeiropas sadarbībai reģionālajās un vietējās pašpārvaldēs, kuras to vēlas, var notikt bez atsevišķo dalībvalstu īstenošanas pasākumiem vai atļaujas. |
7. |
apsveic arī, ka ne tikai vietējās un reģionālās pašpārvaldes, bet arī dalībvalstis var būt partneri Eiropas Apvienības Traneiropas sadarbībai izveidošanā un tādējādi var dot ieguldījumu pārrobežas, starpnacionālās un starpreģionālās sadarbības ietvaros lielākas ekonomiskas un sociālās kohēzijas sasniegšanā Eiropā. |
8. |
pozitīvi arī novērtē, ka Regulas priekšlikums paredz, līdzās dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, arī citus vietējos sabiedriskos organismus kā EATS locekļus. |
9. |
apsveic, ka Eiropas Komisija ir pieņēmusi Reģionu komitejas priekšlikumu neaprobežot EATS uzdevumu tikai uz pārrobežu sadarbību, bet dod iespēju to izmantot arī starpnacionālā un starpreģionālā sadarbībā, tomēr aicina, kā jau nosaukumā ierosināts, veikt Regulas tekstā attiecīgās izmaiņas, lai padarītu skaidru šo mērķi. |
10. |
apsveic, ka ar Regulu tiek radīti vienādi priekšnoteikumi EATS izveidošanai visās dalībvalstīs; aicina Komisiju nodrošināt, ka pastāvošās divpusējās vienošanās transeiropas sadarbībai arī turpmāk ir piemērojamas. |
11. |
atbalsta Eiropas Komisijas izvēlētu Regulas 3. panta 1. punkta formulēšanu saistībā ar EATS uzdevumiem un kompetenci, kas atstāj dalībnieku ziņā noteikt EATS uzdevumus. |
12. |
apsveic izvēles iespējas par piemērojamām nacionālajām tiesībām; aicina tomēr Komisiju meklēt iespējas, lai novērstu, ka varētu rasties kolīzijas ar pastāvošajām nacionālajām tiesībām. Gadījumā, ja EATS galvenā atrašanās vieta ir kādā dalībvalstī, kuras tiesības nevarētu tikt pielietotas, Eiropas Komisija tiek aicināta radīt nepieciešamos priekšnoteikumus iespējamo normu kolīziju novēršanai. |
13. |
iesaka, lai regulā tiktu iekļauti noteikumi, kas atļauj dalībvalstīm, nepieciešamības gadījumā, pieņemt atbilstošus noteikumus, saskaņā ar konstitūcijas tiesiskajiem noteikumiem, par uzdevumu nodošanu un EATS pārraudzību. |
14. |
apsveic arī, ka EATS var tikt uzdots īstenot gan Kopienas finansētu programmu, gan arī cita vispārēja transeiropas sadarbību pasākumu īstenošanu, jo no tā var iziet spēcīgs impulss tālāku Transeiropas aktivitāšu attīstībai Eiropā, tomēr atzīmē, ka ierosinātās regulas nosacījumi var īstenoties vienīgi, ja trešajām pusēm ir iespējams nodot tālāk Kopienas finansētu programmu īstenošanu. |
15. |
atbalsta Regulā paredzēto tiesiskās personas statusu EATS, kā arī iespēju EATS praktisko uzdevumu izpildi deleģēt vienam tās loceklim, jo tā var tikt novērsta jaunu, lielu birokrātisku struktūru radīšana. |
16. |
tomēr iestājas par to, ka EATS uzdevumi var tikt deleģēti ne tikai kā kopums, bet arī daļēji uz EATS locekļiem un aicina tādēļ veikt nepieciešamās izmaiņas 5. panta 3. punkta tekstā. |
17. |
prasa, lai EATS būtu obligāti jāizveido no saviem locekļiem sastāvoša sapulce, kas caurspīdīguma un demokrātisma dēļ pārņem atbildību par EATS darbību. |
18. |
uzskata par nepieciešamu, ka regulas 6. pantā ir paredzēta EATS direktora politiska un juridiska atbildība EATS sapulcē pārstāvēto locekļu priekšā. |
19. |
prasa, lai par Transeiropas sadarbības vienošanām, kas slēgtas uz Regulas pamata, tiktu informēti ne tikai visi locekļi un dalībvalstis, bet arī Reģionu komiteja. Reģionu komitejai būtu jāizveido pastāvošo EATS reģistrs, kas ļauj Eiropas institūcijām, dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām varas iestādēm un jebkuram Eiropas pilsonim ātri iegūt informāciju par EATS. Reģistrs bez tam varētu arī sniegt vērtīgu ieguldījumu “labākās pieredzes” Eiropā izplatīšanā. |
Reģionu komitejas rekomendācijas
1. rekomendācija
Nosaukums
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
saistībā ar Eiropas apvienības pārrobežu sadarbībai izveidošanu (EAPS) |
saistībā ar Eiropas apvienības pārrobežu Transeiropas sadarbībai izveidošanu (EAPS) (EATS) |
Pamatojums
Ir trīs sadarbības formas starp dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašpārvaldēm: pārrobežu, starpreģionālā un transnacionālā sadarbība. Visas trīs tiek apkopotas zem vienojošā nosaukuma kā Transeiropas sadarbība. Eiropas Apvienības izveidošana būtu jābūt iespējama visām trim sadarbības formām.
2. rekomendācija
(1. pamatiemesls)
(Pieņemot 1. rekomendāciju vispārēja “pārrobežu sadarbības” un “transnacionālas un starpreģionālas sadarbības” nosaukuma maiņa, kas visos skartajos pantos mainās uz “Transeiropas sadarbību”)
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
EKL 159. panta 3. punkts nosaka, ka specifiskas akcijas var tikt noteiktas ārpus fondiem, kas minēti šī panta pirmajā punktā, lai īstenotu Līgumā paredzētos mērķus par ekonomisko un sociālo kohēziju. Kopienas vispārēja harmoniska attīstība un ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ietver pārrobežu sadarbības stiprināšanu. Šī iemesla dēļ ir ieteicams veikt pasākumus, kas nepieciešami pārrobežu sadarbības īstenošanas priekšnoteikumu uzlabošanai. |
EKL 159. panta 3. punkts nosaka, ka specifiskas akcijas var tikt noteiktas ārpus fondiem, kas minēti šī panta pirmajā punktā, lai īstenotu Līgumā paredzētos mērķus par ekonomisko un sociālo kohēziju. Kopienas vispārēja harmoniska attīstība un ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšana ietver pārrobežu, transnacionālo un starpreģionālo sadarbības stiprināšanu (turpmāk: Trenseiropas sadarbība). Šī iemesla dēļ ir ieteicams veikt pasākumus, kas nepieciešami Transeiropas sadarbības īstenošanas priekšnoteikumu uzlabošanai. |
Pamatojums
Izmaiņas seko 1. rekomendācijai.
3. rekomendācija (jauna)
(7. pamatiemesls)
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
||||
|
|
Pamatojums
Pastāvošo divpusējo vienošanos kā Karlsrūes Vienošanās tiesiskā darbības joma saistībā ar pārrobežu sadarbību nedrīkst ar Regulu tikt ierobežota.
4. rekomendācija
(10. pamatiemesls)
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
Locekļi var izlemt EAPS veidot kā atsevišķu juridisku vienību vai uzdot tās uzdevumus vienam loceklim. |
Locekļi var izlemt EAPS EATS veidot kā atsevišķu juridisku vienību vai uzdot tās uzdevumus vienam vai vairākiem tās locekļiem. |
Pamatojums
Izmaiņas seko 1. rekomendācijai
5. rekomendācija
(11. pamatiemesls)
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
[…] kas attēlo tikai dalībvalstu un to reģionu un komunālo pašpārvalžu iniciatīvas, bez Kopienas finansiālas dalības. |
[…]kas attēlo tikai dalībvalstu un/vai to reģionu un komunālo pašpārvalžu iniciatīvas, bez Kopienas finansiālas dalības. |
Pamatojums
Tas atbilst Transeiropas sadarbības garam, ka tai jābūt atvērtai reģioniem un vietējām pašpārvaldēm bez dalībvalstu iesaistīšanās.
6. rekomendācija
1(1) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
||||
EAPS daba
|
EAPS EATS daba
|
Pamatojums
Izmaiņas seko 1. rekomendācijai.
7. rekomendācija
1(3) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
EAPS mērķis ir atvieglot un veicināt dalībvalstu kā arī reģionālo un komunālo pašpārvalžu pārrobežu sadarbību, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju. |
EAPS EATS mērķis ir atvieglot un veicināt dalībvalstu kā arī reģionālo un komunālo pašpārvalžu pārrobežu, transnacionālo un starpreģionālo sadarbību (Transeiropas sadarbību), lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju. |
Pamatojums
Izmaiņas seko 1. rekomendācijai.
8. rekomendācija
2(3) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
Locekļi var izlemt EAPS veidot kā atsevišķu juridisku vienību vai uzdot tās uzdevumus vienam loceklim. |
Locekļi var izlemt EAPS EATS veidot kā atsevišķu juridisku vienību vai uzdot tās uzdevumus veikšanu vienam vai vairākiem locekļiem. |
Pamatojums
Izmaiņas seko 1. rekomendācijai.
9. rekomendācija
3(1) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījumi |
EAPS veic uzdevumus, kurus tai uzliek tās locekļi saskaņā ar šo regulu. |
EAPS veic uzdevumus, kurus tai uzliek tās locekļi vai arī, ar tās piekrišanu, trešās puses saskaņā ar šo regulu. |
Pamatojums
Ja EAPS ir jāīsteno arī Kopienas finansētas programmas, šis iestarpinājums ir nepieciešams.
10. rekomendācija
3(3) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījumi |
EAPS izveide neietekmē tās locekļu un dalībvalstu finansiālo atbildību ne par Kopienas fondiem, nedz arī par nacionālajiem fondiem. |
EAPS izveide neietekmē tās locekļu finansiālo atbildību par Kopienas fondiem un nacionālajiem fondiem, ne arī dalībvalstu atbildību par Kopienas fondiem. Dalībvalstis ir tiesiskas pieņemt likudošanu un noslēgt vienošanās, kas tām ļauj kontrolēt EAPS atbilstību tiesiskajām un tehniskajām prasībām. Atbildību par kontroli var uzņemties Kopiena, vai to var nodot kadai no dalībvalstīm. |
Pamatojums
Ir acīmredzami, ka dalībvalstis par saviem nacionālajiem fondiem ir atbildīgas savu parlamentu priekšā un nav vajadzības to minēt ierosinātajā regulā. Tomēr, ja dalībvalstis (vai federālu valstu gadījumā dalībvalstis ar federālu uzbūvi) būtu atbildīgas par kopienas fondiem, jābūt iespējai dalībvalstīm visaptveroši kontrolēt EAPS. Pretējā gadījumā var notikt tā, ka dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par situācijām, pār kurām tām nav bijis kontroles.
11. rekomendācija
4(8) pants
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
Nolīgums tiek notificēts visiem dalībniekiem un dalībvalstīm. |
Nolīgums tiek notificēts visiem dalībniekiem un dalībvalstīm un Reģionu komitejai. Reģionu komiteja iekļauj Nolīgumu publiski pieejamā visu Transeiropas sadarbības nolīgumu reģistrā. |
Pamatojums
RK jūtas atbildīga par caurredzamību, saskaņā ar EK Līgumu, un redz sevi kā īstais dienests, kas gan Eiropas pilsonim, gan Eiropas Komisijas dienestiem ir viegli pieejams un kam jārūpējas par vienmēr pieejamu, reģionālo un vietējo līmeni un tās pilsoņus skarošu informāciju.
12. rekomendācija
(5. pantā kā arī visos skartajos pantos)
Komisijas ieteiktais teksts |
RK grozījums |
Reglaments |
Statūti |
Pamatojums
Tā kā Apvienība funkcionē uz virknes pamatnoteikumu bāzes, tie būtu jānosaka tā sauktajos statūtos. No otras puses, Reglaments regulē iekšējo darbību. Tātad, nekas nekavē, papildus Statūtiem, EATS pieškirt arī Reglamentu.
Briselē, 2004. gada 18. novembrī
Reģionu komitejas
priekšsēdētājs
Peter STRAUB
(8) OV C 192, 12.08.2002., 37. lpp