EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006R1583
Council Regulation (EC) No 1583/2006 of 23 October 2006 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of ethanolamines originating in the United States of America
2006 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1583/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams
2006 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1583/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams
OL L 294, 2006 10 25, p. 2–16
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Šis dokumentas paskelbtas specialiajame (-iuosiuose) leidime (-uose)
(BG, RO, HR)
OL L 352M, 2008 12 31, p. 532–546
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 25/10/2008
25.10.2006 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 294/2 |
TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1583/2006
2006 m. spalio 23 d.
nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1) |
1994 m. vasario mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 229/94 (2) nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės etanolaminams (toliau – aptariamas produktas). Šie muitai – tai mažiausia kaina pagrįsti kintamieji muitai, taikomi trijų rūšių etanolaminams, t. y. monoetanolaminui (MEA), dietanolaminui (DEA) ir trietanolaminui (TEA). |
(2) |
Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) pateikus prašymą, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi ir 11 straipsnio 3 dalimi, 1999 m. vasario mėn. buvo inicijuota priemonių galiojimo pabaigos ir tarpinė peržiūra. Reglamentu (EB) Nr. 1603/2000 (3) Taryba baigė peržiūrą ir nustatė galutines antidempingo priemones importuojamiems JAV kilmės etanolaminams. Priemonių forma buvo pakeista nustatyto dydžio muitu už toną, taikomu visoms etanolamino rūšims. Dvi iš trijų bendrovių, kurioms taikytas individualus antidempingo muitas, buvo Dow Chemical Company ir Union Carbide Corporation. |
(3) |
Dow Chemical Company pardavus etanolamino verslą INEAS LLC, Dow Chemical Company taikomas 69,40 EUR už toną individualus antidempingo muitas pradėtas taikyti INEOS LLC (4). Tačiau kadangi Dow Chemical Company 2001 m. vasario 6 d. įsigijo visas Union Carbide Corporation, kuriai taikomas 59,25 EUR už toną individualus antidempingo muitas, akcijas, Dow Chemical Company veikla vis dar siejama su etanolamino verslu. Union Carbide Corporation ir toliau vykdo veiklą, tačiau, tapusi Dow Chemical Company grupės dalimi, nepriklausomos gamybos nebevykdo. |
2. Prašymas pradėti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą
(4) |
2004 m. lapkričio mėn. paskelbus pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems JAV kilmės etanolaminams (5), galiojimo termino pabaigą, Komisija 2005 m. balandžio 25 d. gavo prašymą peržiūrėti šias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
(5) |
Šį prašymą pateikė CEFIC, gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 75 %) visos etanolamino produkcijos Bendrijoje, vardu. |
(6) |
Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas ir jo daroma žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino pabaigos peržiūros inicijavimą, Komisija paskelbdama pranešimą apie tyrimo inicijavimą, inicijavo tyrimą (6), kaip numatyta pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
3. Tyrimas
(7) |
Komisijos tarnybos apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo Bendrijos gamintojus, JAV eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekybininkus, žinomus suinteresuotus naudotojus ir JAV valdžios institucijas. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laiką. |
(8) |
Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus visoms žinomoms suinteresuotoms šalims, įskaitant ir tas, kurios paprašė atsiųsti klausimyną per inicijavimo pranešime nustatytą laiką. |
(9) |
Komisija tiesiogiai susijusioms šalims taip pat suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti jas išklausyti per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
(10) |
Atsakymus į klausimynus pateikė du JAV eksportuojantys gamintojai ir devyni su jais susiję importuotojai Bendrijoje, vienas susijęs importuotojas Šveicarijoje, trys Bendrijos gamintojai (toliau – Bendrijos gamintojai pareškėjai) ir vienas pramonės naudotojas Bendrijoje. Vieno Bendrijos gamintojo atsakymai į klausimyną nebuvo išsamūs, tik vienas pateikė glaustą informaciją ir tik du pramonės naudotojai Bendrijoje pareiškė savo nuomonę. |
(11) |
Komisijos tarnybos rinko ir patikrino visą informaciją, laikomą reikalinga dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesams nustatyti. Patikrinimai atlikti šių bendrovių patalpose:
|
4. Tiriamasis laikotarpis
(12) |
Tyrimas dėl dempingo tęsimosi bei jo daromos žalos arba jo pasikartojimo, apėmė laikotarpį nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d. (toliau – peržiūros TL arba PTL). Tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, tyrimas apėmė laikotarpį 2002 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – aptariamasis laikotarpis). |
B. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Aptariamas produktas
(13) |
Aptariamas produktas yra ankstesniuose tyrimuose nagrinėtas produktas. Etanolaminai gaunami etileno oksidui (EO), kuris yra etileno ir deguonies reakcijos rezultatas, reaguojant su amoniaku. Dėl tokios sintezės atsiranda trys „konkuruojančios“ reakcijos, iš kurių gaunamos trys skirtingos etanolamino rūšys: monoetanolaminas (MEA), dietanolaminas (DEA) ir trietanolaminas (TEA), atsižvelgiant į tai, kiek kartų EO yra jungiamas. Didžiausias junginių skaičius priklauso nuo amoniako vandenilio elementų skaičiaus, būtent trijų. Šių trijų rūšių proporcijos, atsižvelgiant į bendrą produkciją, priklauso nuo gamybos įrenginių konstrukcijos, tačiau iki tam tikro lygio gali būti kontroliuojamos pagal amoniako ir etilinoksido (EO) santykį („molinis“ santykis). Bendrijos įrenginiams paprastai naudojama alyva, kaip energijos nešiklis, tuo tarpu JAV įrenginiams naudojamos gamtinės dujos. |
(14) |
Aptariamas produktas naudojamas kaip tarpinis junginys ir (arba) priedas paviršinio aktyvumo medžiagoms, naudojamoms detergentuose ir asmeninės priežiūros produktuose, kosmetikai, trąšoms ir pasėlių apsaugos priemonėms (glifosatui), korozijos inhibitoriams, tepimo alyvoms, pagalbinėms tekstilės medžiagoms ir minkštikliams (ketvirtiniams esteriams), fotografiniams chemikalams, popieriui ir metalo darbams, kaip šlifavimo ir rišimo priemonė cemento gamybai ir kaip dujų plautuvo absorbavimo priemonė (rūgščių pašalinimas). Nuo 2004 m. pabaigos 2005 m. pradžios šis preoduktas vis dažniau naudojamas medžio apdirbimui. Galiausiai, produktą etileno aminų gamybai gali naudoti patys gamintojai arba su jais susiję gamintojai. |
2. Panašus produktas
(15) |
Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, nustatyta, kad JAV pagamintos ir Bendrijai parduotos aptariamo produkto savybės yra tokios pačios kaip ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės ir techninės savybes ir šių produktų naudojimo paskirtis nesiskiria. Taip pat nustatyta, kad JAV pagamintas ir Bendrijoje parduodamas aptariamas produktas yra tolygus JAV vidaus rinkoje parduodamam produktui. Todėl šie produkto turi būti laikomi analogiškais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
C. DEMPINGO TĘSIMO ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(16) |
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui terminui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. |
1. Preliminarios pastabos
(17) |
Du iš keturių skunde nurodytų JAV eksportuojančių gamintojų bendradarbiavo tyrime. |
(18) |
Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas į Bendriją PTL sudarė 100 %, t. y. 41 000 tonų. JAV kilmės aptariamo produkto importas į Bendriją per PTL sudarė 16,7 % Bendrijos suvartojimo, per ankstesnį tyrimo laikotarpį (1998 m.) tai sudarė 29 %. |
2. Importas dempingo kaina per PTL
(19) |
Atsižvelgiant į du bendradarbiaujančius JAV eksportuojančius gamintojus, normalioji vertė buvo nustatyta kiekvienai aptariamo produkto rūšiai, remiantis JAV vidaus rinkoje nesusijusių pirkėjų sumokėta ar mokėtina kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kadangi pardavimai, kaip nustatyta, buvo vykdomi pakankamais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis. |
(20) |
Kaip ir pirminiame bei ankstesniame peržiūros tyrime, šiame tyrime nustatyta, kad du bendradarbiaujantys JAV eksportuojantys gamintojai aptariamą produktą eksportavo į Bendriją per susijusias bendroves. Dėl šios priežasties ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi eksporto kainos buvo apskaičiuotos remiantis kainomis, už kurias importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje. Atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas ir pelną, kurį Bendrijoje gavo importuojančios bendrovės per PTL. |
(21) |
Normalioji vertė buvo palyginta su kiekvienos aptariamo produkto rūšies vidutine eksporto kaina, gamintojo kainų pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Buvo atlikti koregavimai, atsižvelgiant į krovinių gabenimą sausumos ir jūros transportu, atidėtas grąžinamąsias išmokas, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, paskolų išlaidas ir importo muitus, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainų pagrindą. |
(22) |
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos produkto rūšies dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su eksporto kainų svertiniu vidurkiu, esant tam pačiam prekybos lygiui. Šis palyginimas parodė, kad PTL dempingas buvo vykdomas, net jeigu mažesniu nei per ankstesnį tyrimą nustatytu lygiu. Dempingo skirtumo svertinis vidurkis, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos procentine išraiška, buvo 4,8 % INEOS ir 20,3 % Dow Chemical. |
3. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos
(23) |
Buvo analizuojamas ne tik dempingo taikymas per PTL, bet ir jo tęsimo tikimybė. |
(24) |
Panaikinus priemones eksportuotojai galėtų sumažinti eksporto kainas. Sumažinus eksporto kainas JAV produktai turėtų didesnę paklausą Bendrijos rinkoje. Jei eksporto kainos būtų sumažintos proporcingai muitų lygiui, per PTL stebimas dempingo skirtumas būtų 13,4 % INEOS ir 28,3 % Dow Chemical. |
(25) |
Daroma prielaida, kad JAV neišnaudoti gamybos pajėgumai per PTL sudaro apie 90 000 tonų. Šie apskaičiavimai buvo atlikti remiantis informacija, gauta iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bei pagrindinių leidinių šia tema. Palyginti su visu apskaičiuotuoju JAV 650 000 tonų pajėgumu, visa patenkinta paklausa ir 560 000 tonų, skirtų vidaus naudojimui, panaudojama 86 % pajėgumų, o tai yra gana žemas rodiklis, atsižvelgiant į palankias rinkos sąlygas per PTL. Palyginti žemą pajėgumo panaudojimo lygį nulėmė veikimo problemos, kilusios tam tikruose gamybos objektuose. Reikėtų palyginti nepanaudotą 90 000 tonų pajėgumą su eksporto iš JAV į Bendriją apimtimi per PTL (41 088 tonų) ir visu suvartojimu Bendrijoje (246 670 tonų). Kitaip tariant, yra didelė galimybė padidinti eksporto iš JAV apimtį ir užimti didelę Bendrijos rinkos dalį. Siekiant didinti eksportą į Bendriją, šiuo metu (2006 m.) 45 000 tonų pajėgumai didinami Meksikoje ir Brazilijoje (abi šalys JAV gamintojams yra svarbios eksporto rinkos). |
(26) |
Taigi galima daryti išvadą, kad yra nepanaudotų pajėgumų, kuriuos būtų galima panaudoti norint pagaminti daugiau etanolamino ir parduoti jį Bendrijos rinkoje, jeigu būtų panaikintos priemonės. |
(27) |
2000 m. ir 2001 m. etanolamino rinkoje gerokai padidėjo DEA paklausa. Šį padidėjimą nulėmė tai, kad DEA naudojamas herbicidų, kurių sudėtyje yra glifosato ir kurie naudojami procese, per kurį genetiškai modifikuotos kultūros įgauna atsparumą šiems herbicidams, gamyboje. TEA paklausą ypač skatina jo naudojimas cemento sektoriuje ir audinių minkštiklių gamyboje. Nuo 2004 m. gerokai išaugo MEA rinka priėmus JAV reglamentą, įsigaliojusį 2005 m. sausio 1 d., kuriuo draudžiama medžio apdirbimui naudoti alternatyvius produktus, kurių pagrindą sudaro metalas. Dėl šio draudimo MEA paklausa dar padidėjo apytikriai 80 000 tonų. Taigi dėl didelės paklausos etanolaminų kainos lygis pasaulyje yra aukštas. |
(28) |
Tyrimas parodė, kad JAV vidaus rinkos kainos vidutiniškai yra didesnės nei vidutinės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje. Panašu, kad pramonės naudotojai turi panašias sąlygas abiejose rinkose, kadangi dažniausiai tai būna daugiašalės bendrovės, kurios dėl tiekimo derasi pasauliniu lygmeniu ir renkasi tokius tiekėjus, kurie parduoda panašiomis sąlygomis. Tačiau buvo nustatyta, kad JAV vidaus rinkos visų tipų etanolaminų kainos, kurias mokėjo prekybininkai ir platintojai, buvo didesnės. Tokie pardavimai JAV vidaus rinkoje paprastai vykdomai remiantis galiojančiomis kainomis, tuo tarpu pardavimai Bendrijos vidaus rinkoje vykdomi pagal terminuotas sutartis. Tai rodo, kad pardavimų kainos Bendrijoje yra nustatytos ilgesniam laikotarpiui ir yra pastovesnės. |
(29) |
Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimai prekybininkams ir platintojams sudaro tik 13 % JAV vidaus rinkai parduotos apimties ir 32 % pardavimų Bendrijos rinkoje, tačiau JAV vidaus rinkos kainos buvo vidutiniškai 35 % didesnės nei Bendrijos kainos šiuo prekybos lygiu. Tai patvirtino išvadą, kad, atsižvelgiant į pardavimus ne pagal sutartį prekybininkams ir platintojams, JAV vidaus rinkos kainos greičiau pritaikomos prie kainų svyravimo. Taigi didėjant kainoms, kainos JAV vidaus rinkoje bus atitinkamai didesnės už kainas Bendrijos rinkoje. Kita vertus, šis prekybos lygis atspindi mažesnę pardavimų dalį JAV vidaus ir Bendrijos rinkose. |
(30) |
Kalbant apie pramonės naudotojus, sudarančius didžiąją pirkėjų dalį, priemonių galiojimo termino pabaiga tikriausiai nepadarytų įtakos jų kainų, už kurias jie perka etanolaminą Bendrijos rinkoje, lygiui, kadangi, kaip nustatyta, priemonių našta tenka JAV eksportuojantiems gamintojams. Tokiu atveju JAV eksportuojantys gamintojai galėtų parduoti pelningiau ir tai būtų paskata didinti eksportą į Bendrijos rinką. Tačiau pramonės naudotojai priemonių panaikinimą gali naudoti kaip priemonę derybose dėl mažesnių kainų su JAV eksportuojančiais gamintojais ir Bendrijos pramone. |
(31) |
Aptariamo produkto eksporto į kitas pagrindines eksporto rinkas, būtent į Kanadą ir Pietų Ameriką, kainos neparodė jokios aiškios tendencijos. Pardavimo kainos kartais yra mažesnės, o kartais didesnės už kainas JAV ar Bendrijos rinkose, atsižvelgiant į prekybos sąlygas. Paprastai parduodant mažesnes apimtis kainos būna didesnės. |
(32) |
Apibendrinant, abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams JAV rinka yra svarbiausia pardavimo rinka. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad 17 % produkcijos buvo eksportuota per PTL, paravimas Bendrijai ir visam pasauliui ir toliau atlieka svarbų vaidmenį bendro turimų gamybos pajėgumų ir jų pelningumo atžvilgiu. |
(33) |
Artimiausiu laikotarpiu galima tikėtis, kad dviejų bendradarbiaujančių JAV gamintojų importo apimtys bent jau išliks pastovios. Iš tiesų, net taikant galiojančias priemones ir nepaisant JAV rinkos patrauklumo jie toliau tiekė produktus Bendrijoje įsikūrusiems pirkėjams. JAV gamintojas INEOS po Innovene, kuriai priklauso gamybos objektai Bendrijoje, perėmimo eksporto apimtis greičiausiai gali sumažinti, bendrovei pašalinus įgytų gamybos įrenginių trūkumus ir išplėtus gamybą Bendrijoje, rengiant naujus pajėgumus, kurie bus naudojami tik 2008 m. Tuo pat metu tikimasi, kad JAV eksportuojantys gamintojai jau bus padengę nuostolius, patirtus dėl 2005 m. antroje pusėje kilusio uragano, ir 2006 m. antroje pusėje 2007 m. pradžioje vėl galės veikti pilnu pajėgumu, tokiu būdu pagamindami papildomus kiekius, kuriuos galės parduoti Bendrijos rinkoje. |
(34) |
Kalbant apie nebendradarbiaujančius JAV gamintojus, kurie per PTL sudarė 27 % JAV gamybos pajėgumų, nereikėtų atmesti galimybės, kad jie vėl pradės eksportuoti į Bendriją, jei bus leista nustoti taikyti priemones. |
(35) |
Atlikta galimos vidutinės trukmės laikotarpio (iki 5 metų) paklausos ir gamybos pajėgumų Bendrijoje, JAV ir visame pasaulyje raidos analizė. Taip pat buvo analizuojama, kaip tikėtina paklausos ir pasiūlos padėtis paveiktų kainos lygius Bendrijoje. Visi duomenys toliau pateiktose konstatuojamosiose dalyse yra pagrįsti informacija, kurią suteikė bendrovės BASF, Dow ir INEOS, taip pat PCI ir Tecnon pagrindiniuose chemijos pramonės leidiniuose skelbiama informacija. |
(36) |
Atsižvelgiant į JAV ir Bendrijos gamintojų prognozes dėl pasiūlos ir gamybos pajėgumų ateityje, numatoma, kad augimas Bendrijos pramonėje bus mažesnis nei visame pasaulyje. Numatoma Bendrijos vidutinė augimo norma kasmet siekia apie 3 % vidutinės trukmės laikotarpiu, palyginti su 7 % Azijoje ir 4,2 % visame pasaulyje. |
(37) |
2004 m. paklausa Europos rinkoje maždaug 40 000 tonų viršijo gamybos pajėgumus Bendrijoje. JAV padėtis buvo kitokia, nors ten turimi pajėgumai apie 90 000 tonų viršijo faktinį naudojimą ir produkto pardavimą, tai neturėjo neigiamos įtakos aukštam kainų lygiui dėl eksploatacinių gamybos nesklandumų, dėl kurių pirkėjams tiekimas buvo ribojamas. Gretinant numatytus augimo rodiklius su paskelbtu pajėgumo didinimu, galima tikėtis, kad nuo 2008 m. pajėgumai šiek tiek viršys paklausą Bendrijos rinkoje, ypač dėl galimo INEOS investicijų plano Bendrijoje įgyvendinimo, pagal kurį nuo vieno ketvirtadalio iki vieno trečdalio padidėtų Bendrijoje įrengti pajėgumai. Pajėgumai turėtų būti padidinti ne anksčiau kaip 2008 m. pradžioje. Nors pajėgumų padidėjimą iš dalies galėtų kompensuoti importo į Bendriją sumažėjimas ir Bendrijos gamintojų padidėjęs pardavimas eksportui, tikimasi, kad visų gamintojų pajėgumai Bendrijoje 2008 m. viršys paklausą Bendrijos rinkoje. |
(38) |
Remiantis Komisijos turimais įrodymais, tikimasi, kad dabartiniai pertekliniai pajėgumai JAV bent jau artimiausiu metu nekis, kadangi paklausos vidaus rinkoje, nors ir didėjančios, neužteks vėl pradėjus naudoti nepanaudotus pajėgumus. Ilgesniu laikotarpiu iki 2010 m. tikimasi, kad pertekliniai pajėgumai išnyks, taip sumažindami JAV gamintojų paskatą eksportuoti. Tuo pat metu prognozuojamas didelis stygius Azijoje. Tai patvirtina faktas, kad Dow Chemical su Petronas suformavo bendrą įmonę, vadinamą Optimal, kurios pajėgumai Malaizijoje sudarė 75 000 tonų ir kurie skirti Azijos etanolamino rinkai. |
(39) |
Apskritai iki 2010 m. gamybos pajėgumai pasaulyje turėtų padidėti nuo 1 300 000 tonų iki 1 785 000 tonų. Tai apima naujus pajėgumus, įrengtus Bendrijoje (+ 205 000), JAV (+80 000), Saudo Arabijoje (+ 100 000) ir Azijoje (+ 100 000). Paklausa pasaulyje numatomu 4,2 % augimu iki 2010 m. turėtų padidėti tarp 1 550 000–1 700 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikras pajėgumų perteklius visada naudojamas sustabdžius įrenginius techninei priežiūrai ir kad dėl to reikalingos tam tikros atsargos, prognozė 2010 metams rodo perteklinius pajėgumus Bendrijoje, pusiausvyrą JAV ir trūkumas Azijoje ir kitose šalyse. Apskritai įvairūs pajėgumų padidėjimai nerodo, kad dėl tikėtinos pasiūlos ir paklausos atitikties pasaulio lygiu JAV eksportuojantys gamintojai skatinami prekiauti dempingo kaina Bendrijos rinkoje. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad tai yra vidutinės trukmės laikotarpio, t. y. 2008–2010 m., raidos vertinimas. |
(40) |
Primenama, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL vykdė dempingą, tačiau mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatytu lygiu. |
(41) |
Palyginti su ankstesniu peržiūros tyrimu, JAV importo rinkos dalis sumažėjo nuo 29 % iki 16,7 %. Tyrimu parodyta, kad JAV yra 90 000 tonų nepanaudotų pajėgumų, panaudojimo rodiklis per TL dėl laikinų nesklandumų yra mažas, o pagal apskaičiavimus numatytų 27 % JAV įrengtų pajėgumų panaudojimas dėl nepakankamo bendradarbiavimo negalėjo būti ištirtas. Negalima visiškai atmesti galimybės, kad šie nebendradarbiaujantys gamintojai Bendrijos rinkoje vėl pradės veiklą dempingo kainomis, jei bus leista nustoti taikyti priemones. Nors tikimasi, kad paklausa JAV rinkoje bus didesnė nei Bendrijoje, manoma, kad pertekliniai pajėgumai JAV bus panaudoti tik vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, siekiant išlaikyti įrengtų gamybos pajėgumų pelningumą, šiuo metu visi gamintojai skatinami didinti pardavimus Bendrijos rinkoje, jei priemonės būtų panaikintos. |
(42) |
Apibendrinant, yra dempingo tęsimo tikimybė ir importo apimties padidėjimo rizika, dėl kurios gali būti mažinamos kainos Bendrijoje, bent jau trumpalaikiu laikotarpiu, jei priemonės būtų panaikintos. |
D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS
(43) |
Trys Bendrijos gamintojai pareiškėjai visapusiškai bendradarbiavo tyrime. PTL jie sudarė 80 % Bendrijos gamybos. Yra dar vienas prašymą parėmęs Bendrijos gamintojas, kuris teikė informaciją, ypač apie savo gamybą, tačiau kuris atsakė ne į visą klausimyną. Taigi jis buvo laikomas nebendradarbiaujančiu. |
(44) |
Reikėtų pažymėti, kad Union Carbide Ltd (JK), kurią perėmė Dow Chemical Company, etanolamino Bendrijoje nebegamina nuo Reglamento (EB) Nr. 1603/2000, kuriuo paskelbtos šiuo metu galiojančios priemonės, paskelbimo. Be to, BP Chemicals pakeitė savo pavadinimą į Innovene, o Condea į Sasol. Galiausiai, INEOS Oxide Ltd., JK įsikūrusi INEOS Americas LLC pagrindinė bendrovė, 2005 m. gruodžio 16 d. įsigijo Innovene. Abi bendrovės, INEOS Americas LLC ir Innovene, toliau visapusiškai bendradarbiavo procedūroje. |
(45) |
Atsižvelgiant į tai, trys Bendrijos gamintojai yra BASF AG, Innovene ir Sasol ir jie atstovauja Bendrijos pramonei pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį. |
(46) |
Tyrimas parodė, kad, kaip nustatyta ankstesniame peržiūros tyrime, dalis etanolamino produkcijos Bendrijoje skirta vidaus rinkai arba įmonės vidaus naudojimui. Ši dalis turėtų sudaryti vieną trečdalį visos Bendrijos gamybos, kaip buvo ir per ankstesnį peržiūros tyrimą. Vieno Bendrijos pramonei priklausančio gamintojo patalpose nustatyta, kad gamyba atliekama vidaus naudojimui. Šio gamintojo gamyklose pagaminama produkcija, skirta tik vidaus naudojimui. Tyrimas patvirtino, kad Bendrijos gamintojai pareiškėjai iš nepriklausomų šalių, esančių Bendrijoje ar už jos ribų, neperka aptariamo produkto prekybos tikslams arba vidaus naudojimui. Todėl negalima teigti, kad etanolaminas vidaus naudojimui konkuruotų su etanolaminu Bendrijos rinkoje (toliau – laisvoji rinka). |
E. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS
1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje
Bendrijos suvartojimas |
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Iš viso tonų |
283 992 |
331 194 |
358 830 |
366 645 |
Rodiklis |
100 |
117 |
126 |
129 |
Tonos vidaus suvartojimui |
97 768 |
107 539 |
118 584 |
119 975 |
Rodiklis |
100 |
110 |
121 |
123 |
Tonos laisvojoje rinkoje |
186 224 |
223 655 |
240 246 |
246 670 |
Rodiklis |
100 |
120 |
129 |
132 |
Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys ir atsakymai į klausimynus |
(47) |
Visas Bendrijos suvartojimas buvo apskaičiuotas gamybą sudėjus su importu iš trečiųjų šalių į Bendrijos rinką ir atėmus visų Bendrijos gamintojų eksportą. Palyginti su 2002 m., suvartojimas per PTL padidėjo 29 % arba 83 000 tonomis. Šis augimas buvo itin ryškus 2002–2003 m. (+ 17 % arba +48 000 tonų), tačiau jis tęsėsi 2004 m. ir per PTL, nors ir nebuvo toks ryškus. Suvartojimas didėjo padidėjus etanolaminų, kurių panaudojimo sritis yra plati ir didėjanti, paklausai. Nuo 2002 m. paklausa ypač padidėjo dėl DEA, naudojamo glifosato gamybai, TEA – ketvirtiniai esteriai ir MEA – medžio apdirbimui. |
(48) |
Suvartojimas laisvojoje rinkoje per aptariamąjį laikotarpį padidėjo 32 % (arba 60 000 tonų), iš kurių 20 % (arba 37 000 tonų) 2002 ir 2003 metais. |
(49) |
Vidaus naudojimas padidėjo 23 % arba 22 000 tonomis dėl didesnio etanolaminų naudojimo kitų cheminių preparatų gamybos procese. |
2. Importas iš JAV: apimtis, rinkos dalis ir importo kainos
JAV importas |
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Tonos |
46 075 |
40 576 |
40 512 |
41 088 |
Rodiklis |
100 |
88 |
88 |
89 |
Rinkos dalis |
24,7 % |
18,1 % |
16,9 % |
16,7 % |
Importo kaina EUR už toną |
979,63 |
915,15 |
975,09 |
995,55 |
Rodiklis |
100 |
93 |
100 |
102 |
Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys ir atsakymai į klausimynus |
(50) |
Importo iš JAV į Bendriją apimtis 2002 m. ir 2003 m. sumažėjo 12 % ir nuo tada liko tame lygmenyje. Rinkos dalis buvo nustatyta remiantis suvartojimu Bendrijos laisvojoje rinkoje ir per aptariamąjį laikotarpį ji sumažėjo nuo 24,7 % iki 16,7 %, t. y. 8 procentais. Importo ir rinkos dalies sumažėjimas 2002–2003 m. sutapo su vidutinės importo kainos bendru sumažėjimu 7 %. 2002 m. ir 2003 m. JAV eksportuojantys gamintojai nedalyvavo plečiant suvartojimą Bendrijos laisvojoje rinkoje. Be to, po 2003 m. JAV eksportuojantys gamintojai nepadidino savo rinkos dalies, nors importo kainos dar kartą padidėjo. Pardavimo rinkoje dėl tokių teigiamų perspektyvų išaugtų pardavimai, tačiau JAV eksportuojantys gamintojai dėl eksploatacinių problemų ir susiklosčius patrauklesnėms sąlygoms JAV vidaus rinkoje į Bendrijos rinką, kaip tikėtasi, negrįžo. |
(51) |
Reikėtų pažymėti, kad duomenys apie pirmiau pateiktas kainas tai Eurostato statistiniai duomenys apie importą. Juose neskiriami skirtingi produktai ir pateikiamos įvairios pardavimų sąlygos, kurių negalima palyginti su tomis, kurias taiko kiti verslo subjektai Bendrijos rinkoje. Atliktas ir 53 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas tikslus importo dempingo kaina ir Bendrijos gamintojų kainų palyginimas tuo pačiu prekybos lygiu. Aptariamuoju laikotarpiu vidutinė importo dempingo kaina nežymiai padidėjo 2 %. Visą JAV kilmės importą į Bendriją vykdė susiję importuotojai, todėl importo kainos yra pervedimo kainos bendrovės grupėje. Ankstesniame peržiūros tyrime nustatyta, kad tokios importo kainos buvo dirbtinai nustatytos siekiant bent iš dalies sumažinti tuo metu galiojusių antidempingo priemonių poveikį. Per ankstesnį PTL susiję importuotojai Bendrijoje patyrė didelių nuostolių, bei pirkimo kainos (faktinės importo kainos) ir perpardavimo kainos Bendrijos rinkoje skirtumo nepakako, kad būtų padengtos nuo importo iki perpardavimo patirtos išlaidos. Dėl to po ankstesnio peržiūros tyrimo buvo pakeista antidempingo priemonių forma ir buvo nustatytos nustatyto dydžio muito normos už toną. |
(52) |
Dabartiniame peržiūros tyrime nustatyta, kad JAV eksportuojantys gamintojai ir su jais susiję Bendrijos importuotojai per PTL gavo pelno, o susijusių importuotojų pelno marža atitiko rinkos sąlygas. Pardavimų kainos lygio, palyginti su normaliąja verte ir (arba) gamybos sąnaudomis, pakako, kad visos susijusios bendrovės, veikiančios rinkose, kurioms būdingos didelės pardavimų kainos, gautų atitinkamą pelną. |
(53) |
Palyginus CIF importo kainas prie Bendrijos sienos, kurias mokėjo nepriklausomi pirkėjai, įskaitant antidempingo muitus, su Bendrijos pramonės gamintojų kainomis toms pačioms produkto rūšims ir tuo pačiu prekybos lygiu, nustatyta, kad Bendrijos pramonėje pardavimai vykdomi mažesnėmis kainomis, t. y. tarp 7,3 % ir 17,5 %. |
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių: apimtis, rinkos dalis ir importo kainos
Importas iš kitų trečiųjų šalių |
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Tonos |
17 596 |
18 688 |
12 276 |
8 773 |
Rodiklis |
100 |
106 |
70 |
50 |
Rinkos dalis |
9,4 % |
8,4 % |
3,4 % |
2,4 % |
Importo kaina EUR už toną |
1 034,23 |
970,75 |
982,67 |
955,24 |
Rodiklis |
100 |
94 |
95 |
92 |
Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys |
(54) |
Importas iš kitų trečiųjų šalių per aptariamąjį laikotarpį sumažėjo perpus. Pagrindinių kitų eksportuojančių šalių, būtent Rusijos ir Irano, rinkos dalis iš tiesų tapo visiškai nežymi. Pasak naudotojų pramonės, šią mažėjimo tendenciją galima paaiškinti tuo, kad pirmiau minėtose dviejose šalyse nurodytą pristatymo dieną buvo sunku gauti tikslius prašomus kiekius. |
4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Gamyba tonomis |
206 481 |
242 350 |
279 307 |
290 625 |
Rodiklis |
100 |
117 |
135 |
141 |
Pajėgumai tonomis |
263 320 |
273 820 |
302 070 |
311 820 |
Rodiklis |
100 |
104 |
115 |
118 |
Pajėgumų panaudojimas |
78,4 % |
88,5 % |
92,5 % |
93,2 % |
(55) |
Aptariamuoju laikotarpiu gamyba padidėjo 41 %. Tuo pačiu metu pajėgumai buvo padidinti 18 %, taip pagerinant pajėgumų panaudojimą nuo 78,4 % iki 93,2 %. |
(56) |
2002–2003 m. gamybos pajėgumai padidėjo nežymiai ir atspindi tam tikrą efektyvumo pagerėjimą. Nuo 2004 m. pastebimas intensyvesnis gamybos trūkumų šalinimas ir naujų pajėgumų plėtimas. |
Produktų atsargos |
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Tonos |
9 543 |
10 883 |
10 228 |
7 596 |
Rodiklis |
100 |
114 |
107 |
80 |
(57) |
Produktų atsargų lygis palyginamas kiekvienų metų (2002–2004) pabaigoje ir priklausomai nuo užsakymų šiek tiek keičiasi. PTL pabaigoje lygis yra žemesnis, tačiau rodo padėtį 2005 m. birželio 30 d., todėl jo negalima palyginti su produktų atsargomis metų pabaigoje. Taip yra dėl to, kad atsižvelgdamos į mažesnę pramonės naudotojų paklausą vasaros mėnesiais, bendrovės planuoja mažesnę gamybą ir gamybos įrenginių priežiūrą. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Pardavimų apimtis |
130 214 |
144 103 |
167 054 |
175 953 |
Rodiklis |
100 |
111 |
128 |
135 |
Rinkos dalis pagal bendrą suvartojimą (įskaitant vidaus naudojimą) |
45,9 % |
43,5 % |
46,6 % |
48,0 % |
Rinkos dalis pagal suvartojimą laisvojoje rinkoje |
69,9 % |
64,4 % |
69,5 % |
71,3 % |
Pardavimų kaina EUR už toną (pardavimas laisvojoje rinkoje) |
801,77 |
758,49 |
835,68 |
936,08 |
Rodiklis |
100 |
95 |
104 |
117 |
(58) |
Bendrijos pramonės pardavimų apimtis nesusijusiems pirkėjams per aptariamąjį laikotarpį padidėjo 35 %. Viso Bendrijos pramonės suvartojimo rinkos dalis ir suvartojimo laisvojoje rinkoje rinkos dalis rodo, kad 2002 m. ir 2003 m. praradus rinkos dalį, ji tapo stabilesne ir sudarė 48 %, lyginant su visu suvartojimu, bei 71,3 %, lyginant su suvartojimu laisvojoje rinkoje per PTL. Panašiai buvo ir su vidutiniu pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų lygiu ir 2002 m. ir 2003 m. sumažėjus 5 %, kainų lygis laisvojoje rinkoje per PTL buvo 17 % didesnis nei 2002 m. |
(59) |
Palyginti su ankstesnio peržiūros tyrimo, kuris sutapo su 1998 kalendoriniais metais, kainų lygiu per PTL, pardavimų kainos 2004 m. ir per dabartinį PTL buvo atitinkamai 22,7 % ir 37,5 % didesnės nei 1998 m. Produkcijai, skirtai vidaus naudojimui, neišrašoma nei viena sąskaita faktūra, nes ji naudojama integruotoje gamyboje. |
(60) |
Suvartojimas per pastaruosius dešimt metų nuolat didėjo, t. y. nuo 152 000 tonų 1995 m. iki 367 000 tonų per PTL, o tai yra 9,7 % metinis augimas. Paskutinis suvartojimo padidėjimas per aptariamąjį laikotarpį (nuo 2002 m. iki PTL) kasmet buvo 10,7 %, palyginti su pajėgumų padidėjimu 7 % kasmet. Dėl šios raidos buvo palaikomas aukštas kainų lygis Bendrijoje, tuo pačiu metu Bendrijos pramonė buvo skatinama pagerinti pajėgumų panaudojimo rodiklius nuo 78,4 % iki 93,2 %, o tai lėmė 14,5 % metinį gamybos padidėjimą. Apskritai gamyba padidėjo 84 000 tonomis, palyginti su suvartojimo (83 000 tonų) padidėjimu, o pajėgumai padidėjo tik 48 500 tonų.
|
(61) |
Didelė ir didėjanti paklausa, palyginti su lėtesniu pajėgumų didinimu ir bendru importo mažėjimu, palaikė etanolamino kainos lygį Bendrijoje. Be to, visos vienos tonos gamybos sąnaudos aptariamuoju laikotarpiu beveik nepadarė įtakos pelno maržai. Gamybos sąnaudos padidėjo 5,9 % nuo 2004 m. ir PTL padidėjus alyvos kainai. Šis naftos produktas kaip energijos šaltinis naudojamas etilinoksido, pagrindinės žaliavos etanolamino gamyboje Bendrijoje, gamyboje. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Užimtumas |
102 |
103 |
101 |
102 |
Rodiklis |
100 |
101 |
99 |
99 |
Našumas tonomis vienam darbuotojui |
2 016 |
2 354 |
2 755 |
2 861 |
Rodiklis |
100 |
117 |
137 |
142 |
Darbo užmokestis tūkstančiais EUR |
6 860 |
7 526 |
8 018 |
7 598 |
Rodiklis |
100 |
110 |
117 |
111 |
Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui (EUR) |
66 976 |
73 105 |
79 097 |
74 797 |
Rodiklis |
100 |
109 |
118 |
112 |
(62) |
Užimtumas Bendrijos pramonės lygiu, kalbant apie panašų produktą, per aptariamąjį laikotarpį nepakito. Gamybos procesas didžia dalimi automatizuotas, todėl darbuotojų nedaug. Tuo pačiu metu nuolat gerėjant ir pašalinus gamybos įrenginių trūkumus, našumas per aptariamąjį laikotarpį padidėjo 42 %. |
(63) |
Per aptariamąjį laikotarpį darbo užmokestis padidėjo 11 %, didžiausias darbo užmokestis buvo 2004 m., tokie pokyčiai įvyko vienam skundą pateikusiam Bendrijos gamintojui atlikus pertvarką ir sumažinus darbo vietų skaičių. Taip galima pasakyti ir apie vidutinį darbo užmokestį vienam darbuotojui. |
Pardavimai nesusijusioms šalims Bendrijoje |
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Pardavimų vertė tūkstančiais EUR |
104 402 |
109 301 |
139 603 |
164 705 |
Rodiklis |
100 |
105 |
134 |
158 |
Gamybos sąnaudos tūkstančiais EUR |
101 506 |
108 056 |
124 763 |
139 100 |
Rodiklis |
100 |
106 |
123 |
137 |
Pelningumas |
2,8 % |
1,1 % |
10,6 % |
15,5 % |
(64) |
Aptariamuoju laikotarpiu pelningumas laisvojoje rinkoje parduodant aptariamą produktą nesusijusioms šalims Bendrijoje padidėjo nuo 2,8 % 2002 m. iki 15,5 % per PTL, po 1,1 % sumažėjimo 2003 m. Šį pelningumo pagerėjimą nuo 2003 m. galima paaiškinti stabiliu importu iš JAV ir didėjančia paklausa, dėl kurios padidėjo pardavimų apimtys ir pardavimų kainų lygis, kuris 2004 m. ir per PTL buvo didesnis nei gamybos išlaidų padidėjimas. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Investicijos tūkstančiais EUR |
1 170 |
9 975 |
687 478 |
388 476 |
Rodiklis |
100 |
852 |
58 750 |
33 198 |
Investicijų grąža |
2,2 % |
0,9 % |
10,2 % |
17,6 % |
(65) |
Kainos lygiai Bendrijoje lemia, ar bendrovės yra linkusios didinti pajėgumus. 2002 m. ir 2003 m. investicijų grąža nebuvo pakankamai didelė, kad būtų galima užtikrinti papildomų gamybos įrenginių instaliavimą. Todėl bendrovės apsiribojo trūkumų šalinimu ir efektyvumo didinimu. Dėl nuolat didėjančios paklausos ir nedidelio pajėgumų didėjimo kainų lygis didėjo tiek, kad nuo 2004 m. buvo galima įgyvendinti atidėtus investicinius projektus. |
(66) |
Kalbant apie gebėjimą pritraukti kapitalą, reikėtų pažymėti, kad etanolamino gamyba yra tik maža visos Bendrijos pramonės pagamintų cheminių produktų dalis. Bendrijos pramonę daugiausia sudaro didžiausios tarptautinės chemines medžiagas gaminančios bendrovės, kurių grynųjų pinigų srautas, finansavimasis ir kreditingumas yra dideli. Taigi Bendrijos pramonė nesusidūrė su didelėmis problemomis pritraukdama kapitalą. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Grynųjų pinigų srautas tūkstančiais EUR |
4 842 |
3 301 |
16 863 |
27 596 |
Rodiklis |
100 |
68 |
348 |
570 |
Grynųjų pinigų srautas nuo apyvartos |
4,6 % |
3,0 % |
12,1 % |
16,6 % |
(67) |
Grynųjų pinigų srauto kitimas rodo kainos lygių, pelningumo ir investicijų grąžos sąsają. Nors 2002 m. ir 2003 m. grynųjų pinigų srautas buvo nedidelis, nuo 2004 m. Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautas palyginti su apyvarta vėl buvo skaičiuojamas dviženkliais skaitmenimis, ir daugumos bendrovių grynųjų pinigų srautas yra pakankamai didelis siekiant tiesiogiai finansuoti naujas investicijas etanolamino versle. |
(68) |
Bendrijos pramonei rinkos augimas aptariamuoju laikotarpiu buvo naudingas, tai rodo jos bendro suvartojimo rinkos dalies padidėjimas nuo 45,9 % iki 48 % ir jos suvartojimo laisvojoje rinkoje rinkos dalies padidėjimas nuo 69,9 % iki 71,3 %. |
(69) |
PTL dempingas buvo tęsiamas, nors ir mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatyta lygiu. |
(70) |
Kaip parodyta pirmiau, Bendrijos pramonė iš tiesų turėjo galimybę atsigauti po ankstesnio dempingo, ypač kalbant apie pardavimų kainas ir pelningumą. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
PTL |
Eksporto apimtis tonomis |
15 631 |
15 278 |
16 709 |
17 428 |
Rodiklis |
100 |
98 |
107 |
111 |
(71) |
Bendrijos pramonės eksporto į trečiąsias šalis apimtys aptariamuoju laikotarpiu padidėjo 11 %, tai atitinka vidutiniškai 4 % per metus bei visiškai atitinka suvartojimo didėjimą pasaulyje. Tai rodo Bendrijos pramonės konkurencingumą pasaulio rinkose. |
5. Išvada dėl Bendrijos rinkos padėties
(72) |
Bendrijos rinkoje sunaudoto etanolamino apimtis aptariamuoju laikotarpiu padidėjo 29 %, tuo tarpu importas iš JAV sumažėjo 11 %. Tuo pačiu metu Bendrijos pramonė galėjo padidinti savo pardavimų apimtį ir taip stabilizuoti ar net nežymiai padidinti savo rinkos dalį. |
(73) |
Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo kalbant apie daugumą ekonominių rodiklių: gamyba (+ 41 %), gamybos pajėgumai (+ 18 %) ir pajėgumų panaudojimas, pardavimų apimtis (+ 35 % arba +45 000 tonų) ir vertė (+ 58 %), produktyvumas, rinkos dalis (+ 2 procentai), grynųjų pinigų srautas ir pelningumas, investicijos ir investicijų grąža. Vienos tonos gamybos sąnaudų didėjimas liko žemesnis už pardavimų kainų didėjimą. Be to, Bendrijos pramonei buvo naudingas Bendrijos rinkos augimas. Ji reagavo į paklausos augimą pasaulyje, kadangi jos eksporto apimtis padidėjo 11 %. |
(74) |
Baigiant, atsižvelgiant į teigiamą su Bendrijos pramone susijusių rodiklių kitimą, manoma, kad jos padėtis yra gera. Nenustatyta, kad ir toliau buvo daroma materialinė žala. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra žalos pasikartojimo galimybė, jei būtų leista nustoti taikyti priemones. |
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(75) |
Primenama, kad JAV eksportuojantys gamintojai per PTL vis dar vykdė dempingą, nors ir mažesniu, palyginti su ankstesniu tyrimu, lygiu. Jei eksporto kainos būtų atitinkamai sumažintos, panaikinus priemones eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas galėtų būti 13,4 % ir 28,3 %, o nebendradarbiaujančių gamintojų, kurie pirminiame tyrime sudarė 42 %, veiksmai nėra žinomi. Tačiau pastarieji, kadangi jiems taikomos didžiausios antidempingo priemonės, būtų labiausiai skatinami grįžti į Bendrijos rinką, jei priemonės būtų nebetaikomos. |
(76) |
Tuo pačiu metu manoma, kad išsprendus eksploatavimo problemas ir padengus uragano nuostolius, JAV rinkoje būtų 90 000 tonų nepanaudotų pajėgumų. |
(77) |
Todėl buvo padaryta išvada, kad yra dempingo tęsimo tikimybė ir importo apimties padidėjimo rizika, dėl kurios gali būti mažinamos kainos Bendrijoje, bent jau trumpalaikiu laikotarpiu, jei priemonės būtų panaikintos. |
(78) |
Paprastai dėl importo dempingo kaina padidėjimo turėtų būti mažinamas pardavimų kainų lygis ir tai darytų neigiamą poveikį Bendrijos pramonės pelningumui bei finansiniam atsigavimui, kuris buvo pastebėtas per aptariamąjį laikotarpį. Todėl reikėtų pažymėti, kad gerokai padidės pardavimai mažesnėmis kainomis, jei priemonės būtų panaikintos. |
(79) |
Laukiama, kad JAV gamintojai tam tikru lygiu pagrindinės žaliavos etilinoksido (EO) naudojimą nukreips nuo monoetilenglikolio (MEA) prie etanolamino gamybos. |
(80) |
Žaliava EO naudojama kitų cheminių produktų ar darinių, daugiausia etilenglikolių ir ypač monoetilenglikolio (MEA), gamyboje. EO naudojamas tik keliose vietose pasaulyje dėl didelio sprogstamumo ir toksiškumo ir jam taikomos specialios aplinkosaugos, sveikatos, saugumo ir gynybos taisyklės. Todėl EO paskyrimas priklauso nuo jo sudedamųjų dalių rinkos kainų. |
(81) |
Tradiciškai kainų lygiams buvo būdinga tam tikra hierarchija: etileno kaina buvo didesnė nei MEG, o etanolamino kaina buvo didesnė už etileno ir MEG kainas. Tačiau nuo 2003 m. pabaigos MEG kainos Bendrijoje gerokai padidėjo ir buvo didesnės už etileno kainas ir tam tikrais laikotarpiais didesnės net už etanolamino kainas. Todėl EO vis daugiau buvo kreipiamas MEG gamybai, tokiu būdu rinkoje susidarė EO trūkumas ir tai padėjo išlaikyti pakankamai aukštą etanolamino kainų lygį. |
(82) |
Tačiau Artimųjų Rytų šalys šiuo metu tiria etilenglikolio, kurio pagrindą sudaro alyva, pajėgumus. Manoma, kad Kuveite (dalyvaujant Dow Chemical), Saudo Arabijoje ir Irane neužilgo bus pradėti naudoti nauji MEG gamybos pajėgumai. Atsižvelgiant į tai, kad alyva yra naftos produktas, šios šalys turės didesnį pranašumą, kalbant apie sąnaudas. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad MEG kainos artimiausiu laiku sumažės ir kad sumažės JAV gamintojų galimybės parduoti MEG, visų pirma Azijoje, kur su tekstile ir poliesteriu susijusi Kinijos veikla užima daugiau nei 30 % MEG naudojimo pasaulyje. Taip būtų vieno nebendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atveju, kuris šiuo metu eksportuoja didelę MEG dalį į Aziją. Todėl galima tikėtis, kad JAV gamintojai didins etanolamino gamybą. Dėl to mažėtų kainos ir jie turėtų ieškoti papildomų pirkėjų už JAV vidaus rinkos ribų, taigi jie linktų į Bendrijos rinką. |
(83) |
Atsižvelgiant į dabartinę stabilią Bendrijos pramonės padėtį, tikimybė, kad pasikartos žala, padaryta mažinant kainas, taip pat priklauso nuo to kiek sumažės tos kainos, taip pat kaip ir nuo kitų veiksnių raidos, pvz., gamybos sąnaudų ir galimybės padidėjusias sąnaudas perkelti pirkėjams. Šiuo požiūriu buvo tiriama, kokia buvo padėtis po PTL. |
(84) |
Buvo renkama papildoma informacija, siekiant patikrinti, ar išvados, padarytos remiantis aptariamojo laikotarpio ir ypač PTL analize, vis dar galiojo 2005 m. antroje pusėje ir per pirmus penkis 2006 m. mėnesius. |
(85) |
Per antrąjį 2005 m. pusmetį, visų rūšių etanolamino kainos Bendrijos rinkoje toliau didėjo nuo 11,4 % iki 14,7 %. Vidutinis kainos padidėjimas JAV rinkoje siekė net 22 %. Retkarčiais pasitaikantys trūkumai JAV vidaus rinkoje visų pirma atsirado dėl uragano padarytos žalos Luizianoje. |
(86) |
Per penkis 2006 m. mėnesius kainos didėjo toliau, tačiau gerokai lėčiau: Bendrijos rinkoje padidėjo nuo 2,8 % iki 4 %, o JAV vidaus rinkoje 9,9 %, tai rodo laipsnišką pagerėjimą sprendžiant eksploatavimo vietoje ir su nuostoliais susijusias problemas. |
(87) |
Palyginti su PTL, per antrąjį 2005 m. pusmetį gerokai padidėjo naftos kainos ir vidutiniškai buvo 30 % didesnės, taip paveikdamos alyvos sąnaudas, kurios pradėjo didėti antroje PTL pusėje (pirmas 2005 m. pusmetis). Atrodo, kad JAV importo į Bendriją kainos ne taip greitai pritaikomos prie žaliavų kainų, iš dalies dėl lėtesnio sutartyse numatytų kainų koregavimo ir pastangų apsaugoti rinkos dalį bei dėl to, kad JAV gamybos objektai naudoja ne alyvą, o dujas, kurių kainos didėja lėčiau nei naftos kainos. |
(88) |
Per pirmus penkis 2006 m. mėnesius naftos kainos vidutiniškai didėjo 10 %, tai neigiamai paveikė Bendrijos pramonės pelningumą dėl pardavimo kainų augimo sulėtėjimo. |
(89) |
Įvykių po TL tyrimas rodo etanolamino rinkos Bendrijoje raidos pokyčius. Atrodo, kad pardavimo kaina pasiekė ribą, o tam tikrų etanolaminų rūšių kaina net šiek tiek sumažėjo. Pažymėtina tai, kad nebus lengva perduoti padidėjusias gamybos sąnaudas pirkėjams padidinant pardavimo kainas. Tačiau šiuo metu neaišku, kiek didėjančios gamybos sąnaudos ir pelningumo mažėjimas lems žalingą padėtį Bendrijos pramonei vidutinės trukmės laikotarpiu. |
(90) |
Jei priemonės būtų panaikintos, yra trumpalaikė tikimybė, kad JAV importas dempingo kaina į Bendriją gerokai padidės ir dėl to sumažės kainos. |
(91) |
Vidutinės trukmės laikotarpiu padėtis gali pablogėti padidėjus etanolamino gamybai JAV, kuri įvyktų dėl sumažėjusių MEG pardavimo galimybių, verčiančių JAV gamintojus ieškoti papildomų pardavimo rinkų ir nukreipti didesnes apimtis į Bendrijos rinką. |
(92) |
Tariama pardavimo kainų didėjimo pabaiga 2006 m. pradžioje ir padidėjus naftos kainoms atsiradusi neigiama gamybos sąnaudų raida atrodo taip pat neigiamai veikė Bendrijos pramonės pelningumą. |
(93) |
Visi šie veiksniai rodo žalos pasikartojimo tikimybę. Tačiau, kelios iš pirmiau pateiktų išvadų yra grindžiamos įvykiais, kurie galėtų įvykti vidutinės trukmės laikotarpiu. |
G. BENDRIJOS INTERESAI
1. Įžanginė pastaba
(94) |
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Bendrijos interesai buvo nustatyti remiantis visų susijusių dalyvių, t. y. Bendrijos pramonės, aptariamo produkto importuotojų, prekybininkų, didmenininkų ir pramonės naudotojų, interesų vertinimu. |
(95) |
Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, dabartinis tyrimas yra priemonių galiojimo termino pabaigos peržiūra, taigi analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos. |
(96) |
Šiuo pagrindu buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams. |
2. Bendrijos pramonės interesai
(97) |
Primenama, kad PTL dempingas vis dar buvo taikomas ir kad yra JAV kilmės aptariamam produktui taikomo dempingo tęsimo ir žalos pasikartojimo Bendrijos pramonei tikimybė. |
(98) |
Bendrijos pramonė įrodė esanti gyvybinga ir konkurencinga, tai patvirtina teigiama daugelio ekonominių rodiklių, ypač pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos raida. Pirmiau nustatytos antidempingo priemonės darė įtaką dabartiniam kainų lygiui Bendrijos rinkoje, dėl kurio Bendrijos pramonė galėjo atgauti pelningumą, leidžiantį turėti pakankamą investicijų grąžą, dėl kurios naujų pajėgumų investicijos taptų ekonomiškai pagrįstomis. Būtent INEOS, JAV eksportuojantis gamintojas, kuris perėmęs Innovene tapo Bendrijos gamintoju, pranešė apie dideles investicijas Bendrijoje. Tolesnis priemonių taikymas taip pat padėtų remti investicijų projekto pelningumą. Todėl Bendrijos pramonei būtų naudinga toliau taikyti priemones importui iš JAV dempingo kaina. |
3. Importuotojų, prekybininkų ir (arba) didmenininkų interesai
(99) |
Atsižvelgiant į tai, kad prekybininkai ir (arba) didmenininkai nebendradarbiavo, buvo padaryta išvada, kad nenustačius priemonių arba jas toliau taikant, tai jiems nepadarys didelės įtakos. Be to, šis tyrimas neparodė, kad yra nesusijusių importuotojų. Visą JAV kilmės aptariamo produkto importą į Bendriją vykdė su JAV eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai. |
(100) |
Toliau taikant priemones dabartinė susijusių importuotojų, kurių, kaip nustatyta, pelno marža PTL atitiko rinkos sąlygas, padėtis nesikeis. Be abejo, susijusiems importuotojams būtų naudinga, kad priemonės būtų nebetaikomos, jei tai nepaveiktų pardavimo kainų lygio pirkėjams ir jei dalis ar visa papildoma pelno marža neatitektų JAV eksportuojantiems gamintojams, kurie nustatytų kainas, už kurias susiję importuotojai gali pirkti etanolaminą. |
4. Pramonės naudotojų interesai
(101) |
Remiantis tuo, kad dėl tolesnio priemonių taikymo antidempingo priemonės būtų atnaujintos antrą kartą, ypatingas dėmesys atkreiptas į pramonės naudotojų interesus. |
(102) |
Šiame tyrime dalyvavo tik pramonės naudotojai, kurie naudoja ketvirtinius esterius medžiagų minkštikliams. Vienas pramonės naudotojas, kuris PTL sudarė apie 14 % viso JAV importo, atsakė į klausimynus, kiti du pateikė savo nuomonę ir perdavė informaciją apie pagamintos produkcijos gamybos sąnaudų struktūrą. Ketvirtiniai esteriai yra gaminami iš TEA ir naudojami kaip medžiagų minkštikliai, kuriuos teikia į rinką Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser ir Colgate. Pramonės naudotojų teigimu, didėjant TEA kainoms, kyla grėsmė jų verslui, o Bendrijos rinkoje atsiranda pasiūlos trūkumas. Būtų galima pašalinti abu veiksnius, jei būtų leista nustoti taikyti antidempingo priemones. Be to, jei ketvirtinių esterių verslo pelningumas nepagerės, tolesnei Bendrijos gamybai tariamai kyla pavojus. |
(103) |
Nustatyta, kad PTL TEA sudarė apie 23 % visų ketvirtinių esterių gamybos sąnaudų, 2003 m. tai sudarė 22 %, tačiau apskritai padėtis buvo panaši kaip 2002 m., pirmaisiais aptariamojo laikotarpio metais. Atsižvelgiant į TEA kainų kitimą, po PTL TEA dalis visose pagamintos produkcijos sąnaudose turėtų išaugti. Akivaizdu, kad panaikinus antidempingo priemones bent trumpu laikotarpiu bus sumažinta TEA, kaip žaliavos, sąnaudų našta. Dėl šio sąnaudų sumažėjimo, darant prielaidą, kad panaikinus priemones, sumažėtų pirkimo kaina, TEA sąnaudos sumažėtų maždaug 7 %. Visos pagamintos produkcijos gamybos sąnaudos sumažėtų maždaug 1 %, tokiu pat skirtumu pagerindamos pelningumą. |
(104) |
Nustatyta, kad aptariamuoju laikotarpiu pelningumas ketvirtinių esterių versle iš tiesų pablogėjo nuo maždaug 18 % iki 8 %. Tačiau atrodo, kad ketvirtinių esterių pardavimo kainos sumažėjimas 6 % per aptariamąjį laikotarpį buvo pagrindinis veiksnys, dėl kurio gamybos sąnaudų sąlyginė svarba nustatant pardavimo kainą padidėjo beveik 10 %. Atrodo, kad šis sektorius krypsta į rytus, būtent Rusiją, kur galima rasti sprendimą, kaip sumažinti sąnaudas, tiksliau sakant – pirkti kitas žaliavas „talo riebalų rūgštis“. Šį galvijų kilmės produktą gali pakeisti augalinės kilmės produktas – „palmstyrenas“, kuris yra gausiai tiekiamas rytuose. Be to, siekdamos veiksmingumo, skalbimo priemonių bendrovės reikalauja, kad tiekėjai būtų vietoje, tai gali būti pagrindinė įsisteigimo už Bendrijos ribų priežastis. |
(105) |
Galiausiai, buvo ištirtas prašymas dėl TEA pasiūlos trūkumo Bendrijos rinkoje, tačiau jis nebuvo pagrįstas, remiantis tam tikrų gamintojų pateikta pasiūla, kurios nepriėmė susiję naudotojai. |
(106) |
Apibendrinant, nors pripažinta, kad didėjanti TEA kaina darė neigiamą įtaką paslaugas siūlančių pramonės naudotojų galutinių produktų gamybos sąnaudoms, ši įtaka nebuvo didelė, o panaikinus antidempingo priemones, tai tik nežymiai pagerintų padėtį. Nustatyta, kad kiti veiksniai, pvz., kitų žaliavų sąnaudos ir produkto pirkėjų reikalavimai, turėjo didesnės įtakos. Todėl buvo nuspręsta, kad tolesnis priemonių taikymas nepadarys didelės įtakos pramonės naudotojams. |
5. Išvada dėl Bendrijos interesų
(107) |
Tyrimas parodė, kad, taikant dabartines antidempingo priemones, Bendrijos pramonė atsigavo. Bendrijos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos ir toliau, nes tai padėtų išlaikyti dabartinį pelningą kainų lygį, leidžiančius vykdyti papildomas investicijas. Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, tai keltų grėsmę šiam atsigavimo procesui. Todėl tolesnis priemonių taikymas atitinka Bendrijos pramonės interesus. |
(108) |
Atrodo, kad nėra nesusijusių importuotojų, o nesusiję prekybininkai ir (arba) didmenininkai nepranešė apie save. Visą JAV kilmės importą vykdo susiję prekybininkai, kurių, kol buvo taikomos priemonės, pelno marža PTL atitiko rinkos sąlygas. |
(109) |
Kita vertus, atrodo, kad anksčiau galiojančios priemonės neturėjo didelio neigiamo poveikio naudotojų ekonominei padėčiai. Remiantis per dabartinį tyrimą surinkta informacija, bet koks kainos padidėjimas, jei toks yra, atsiradęs nustačius antidempingo priemones, neatrodo neproporcingas, palyginti su Bendrijos pramonės nauda, gauta pašalinus prekybos iškraipymus, kuriuos sukėlė importas dempingo kaina. |
(110) |
Atsižvelgiant į Bendrijos interesus, daroma išvada, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių toliau netaikyti galiojančių antidempingo priemonių importuojamiems JAV kilmės etanolaminams. |
(111) |
Todėl manoma, kad tikslinga toliau taikyti dabartines antidempingo priemones importuojamiems JAV kilmės etanolaminams. |
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(112) |
Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nenutraukti galiojančių priemonių. Informavus šalis, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas ir pareiškimus. |
(113) |
Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojoje šalyje yra nepanaudotų pajėgumų ir kad dempingas buvo tęsiamas per PTL. Bendrijos pramonės padėtis daugelio žalos veiksnių atžvilgiu aptariamuoju laikotarpiu pagerėjo, ypač dėl palankių rinkos sąlygų pasaulyje. Remiantis teigiama Bendrijos pramonės ekonominės padėties raida, nebuvo galima nustatyti, kad toliau buvo daroma materialinė žala. Tyrimas dėl žalos pasikartojimo tikimybės vis dėlto parodė, kad daugelis veiksnių, pvz., nepanaudoti pajėgumai JAV, sumažėjusios MEG pardavimo galimybės, padėtis dėl etanolamino pasaulyje ir Bendrijoje, rodo žalos pasikartojimo tikimybę vidutinės trukmės laikotarpiu. |
(114) |
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, antidempingo priemonės, taikomos importuojamiems JAV kilmės etanolaminams, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1603/2000 su paskutiniais pakeitimais, padarytais pranešimu dėl INEOS nustatyto dydžio antidempingo muito normos (7), turėtų būti taikomos ir toliau. Manoma, kad priemonių galiojimas turėtų būti pratęstas tik dvejiems metams. |
(115) |
Kita vertus, remiantis tuo, kad i) JAV eksportuojantys gamintojai, nepaisydami galiojančių priemonių, toliau vykdė dempingą, ir kad ii) tikimasi importo į Bendriją padidėjimo dėl 90 000 tonų gamybos pajėgumų pertekliaus JAV, kurie vėl bus pradėti naudoti iki 2006 m. pabaigos ir kurie neturi atitinkamos paklausos vidaus rinkoje, yra žalą darančio dempingo pasikartojimo tikimybė. Be to, pagrindinis nebendradarbiaujantis JAV gamintojas, kuriam šiuo metu taikomas didžiausias antidempingo muitas ir kuris, jei būtų leista nustoti taikyti priemones, būtų suinteresuotas grįžti į Bendrijos rinką, turi reikalingą platinimo tinklą, nes jis prekiauja kitais cheminiais produktais Bendrijos rinkoje. |
(116) |
Kita vertus, tikimasi, kad JAV pertekliniai pajėgumai palaipsniui išnyks iki 2010 m., o pajėgumų didinimas, kurį numatė vienas bendradarbiaujantis JAV eksportuojantis gamintojas, planuojamas 2008 m. pabaigoje, taigi po dvejų metų. Šie svarstymai ir neaiškumas dėl įtakos, kurią gamybos sąnaudoms ir Bendrijos pramonės pelningumui gali daryti naftos kainų raida, patvirtina tai, kad priemonės turėtų būti taikomos dvejus metus. |
(117) |
Po šio dvejų metų laikotarpio Komisija, jei reikia, ex officio inicijuos naują peržiūros tyrimą, kuriam bus taikomas pagrindinio reglamento 11 straipsnis, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams, klasifikuojamiems pagal KN kodą ex 2922 11 00 (monoetanolaminas) (TARIC kodas 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolaminas) (TARIC kodas 2922120010) ir 2922 13 10 (trietanolaminas).
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pirmiau aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai prieš sumokant muitą, yra tokia:
Šalis |
Bendrovė |
Nustatyto dydžio muitas |
|||
Jungtinės Amerikos Valstijos |
(papildomas TARIC kodas A115) |
59,25 EUR už toną |
|||
(papildomas TARIC kodas A145) |
69,40 EUR už toną |
||||
(papildomas TARIC kodas A116) |
111,25 EUR už toną |
||||
Visos kitos bendrovės (papildomas TARIC kodas A999) |
111,25 EUR už toną |
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.
4. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir reikia paskirstyti faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (8) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytomis sumomis, yra sumažinamas tokiu procentu, kuris atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja dvejus metus.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Liuksemburge, 2006 m. spalio 23 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J.-E. ENESTAM
(1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).
(3) OL L 185, 2000 7 25, p. 1.
(4) OL C 306, 2002 12 10, p. 2.
(5) OL C 276, 2004 11 11, p. 2.
(6) OL C 183, 2005 7 26, p. 13.
(7) OL C 306, 2002 12 10, p. 2.
(8) OL L 253, 1993 10 11, p. 1.