EUR-Lex Der Zugang zum EU-Recht
Dieses Dokument ist ein Auszug aus dem EUR-Lex-Portal.
Dokument 52012DC0196
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS European Strategy for a Better Internet for Children
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto
/* COM/2012/0196 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto /* COM/2012/0196 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos strategija dėl vaikams geresnio
interneto Kaip pabrėžta
ES vaiko teisių darbotvarkėje[1],
nepakankamai investuojant į su vaikais susijusias politikos sritis[2], poveikis mūsų
visuomenei ilgainiui gali būti labai didelis. Kadangi Europos skaitmenine
darbotvarke[3]
siekiama, kad skaitmeninėmis technologijomis naudotųsi visi
europiečiai, o internete vaikai turi ypatingų poreikių ir yra
ypač pažeidžiami – reikia specialaus sprendimo, kad internetas taptų
vaikų galimybių vieta, kurioje jie galėtų pasinaudoti
žiniomis, bendrauti, ugdyti savo įgūdžius ir gerinti savo profesines
ir įsidarbinimo perspektyvas[4].
Vis gausėja
prietaisų, kuriais vaikai pasiekia internetą, be to, tai nutinka
jaunesniame amžiuje. Todėl būtina dabar sukurti tinkamą
strategiją, kurioje būtų atsižvelgta į jų poreikius.
Reikia kurti naują, kokybiškesnį vaikams skirtą turinį ir
paslaugas. Reikia užtikrinti vaikų saugumą internete. Kita vertus,
tyrimai rodo, kad kai vaikai geriau ir plačiau naudojasi internetu,
atsiveria galimybės ir intensyviai naujoviško interneto turinio ir
paslaugų verslo plėtrai. Veikdamos didžiulėje vidaus rinkoje, Europos
įmonės gali sėkmingai pasinaudoti šiomis augimo ir darbo
vietų galimybėmis. Kaip pabrėžiama 2011 m.
lapkričio 28 d. Tarybos išvadose dėl vaikų apsaugos
skaitmeniniame pasaulyje, norint, kad vaikai galėtų naudotis geresniu
internetu, reikia derinti politikos kryptis. Nacionaliniu, Europos ir
sektoriaus lygmeniu teberengiami veiksmai. Juos reikia įtraukti į ES
masto strategiją, kurioje būtų nustatyti pagrindiniai
reikalavimai ir išvengta susiskaidymo. Vienu iš variantų būtų
reglamentas, tačiau, kai tinka, jo geriau išvengti ir rinktis geriau
pritaikomas savireguliacijos, švietimo ir įgalinimo priemones. Strategija grindžiama keturiais pamatiniais
elementais: 1) kokybiško interneto turinio jaunimui kūrimo skatinimas; 2)
geresnis visuomenės informavimas ir įgalinimas; 3) vaikams saugios
interneto aplinkos kūrimas; 4) kova su seksualine prievarta prieš vaikus
ir vaikų seksualiniu išnaudojimu. Joje siūlomi įvairūs
veiksmai, kurių turi imtis Komisija, valstybės narės ir visa
sektoriaus vertės grandinė. 1.1. Kodėl Europos strategijos reikia dabar? 1.1.1.1. Naujos galimybės vaikams ir verslo plėtrai Nors internetas nebuvo kuriamas galvojant apie
vaikus, tėvai Europoje sako, kad juo naudojasi 75 proc. 6–17
metų vaikų[5].
15 ir 16 metų vaikai teigia, kad pirmąsyk pasinaudojo internetu
būdami 11 metų. To paties paklausti 9 ir 10 metų amžiaus vaikai
atsakė, kad jie pradėjo naudotis internetu vidutiniškai būdami
septynerių. 33 proc. 9–16 metų amžiaus vaikų prie interneto
jungiasi naudodamiesi mobiliuoju telefonu ar kitokiu delniniu prietaisu[6]. Reikia pripažinti, kad vaikai turi
ypatingų poreikių ir yra ypač pažeidžiami. Internetas ir IRT
vaikams suteikia daug įvairių galimybių žaisti, mokytis, atrasti
naujoves ir būti kūrybingiems, bendrauti ir išreikšti save, bendradarbiauti
ir dalyvauti visuomeninėje veikloje, gauti daugiau informacijos apie juos
supantį pasaulį, ugdyti pagrindinius įgūdžius ir
pasinaudoti savo teisėmis[7].
Tačiau vaikus taip pat reikia apsaugoti. Kreipiant dėmesį į vaikų
poreikius atsiveria ir daug įvairių verslo galimybių.
Prognozuojama, kad pasaulinė skaitmeninio turinio rinka 2012 m.
viršys 113 mlrd. EUR[8].
Judriojo ryšio taikomųjų programų rinkos vertė buvo
5 mlrd. EUR; prognozuojama, kad iki 2015 m. šis skaičius išaugs
iki 27 mlrd. EUR; pagrindiniai šios rinkos elementai yra žaidimai ir
daugiau nei 5 mlrd. judriojo ryšio prenumeratų visame pasaulyje.
Prognozuojama, kad pasaulinės vaizdo žaidimų rinkos pardavimai
pasieks daugiau nei 62 mlrd. EUR[9].
Sparčiai plintant planšetiniams kompiuteriams, išmaniesiems telefonams ir
nešiojamiesiems kompiuteriams, kuriais labai dažnai naudojasi vaikai,
potenciali interaktyvaus kūrybiško ir šviečiamojo tiek mažiems
vaikams, tiek paaugliams skirto interneto turinio rinka yra labai didelė.
Interneto ir judriojo ryšio taikomosios programos ir žaidimai reiškia
precedento neturinčią verslo plėtros galimybių gausą,
ypač MVĮ ir kūrėjams, nes šie gali užmegzti tiesioginį
kontaktą su potencialiais naudotojais ar klientais. Patys vaikai
galėtų tapti interneto turinio kūrėjais ir pradėti
verslą. 1.2.1.2. Dabartinės spragos ir problemos 1.2.1.1.2.1. Rinkos susiskaidymas Iš Komisijos ataskaitos[10] apie tai, kaip valstybėse
narėse įgyvendinamos dabartinės rekomendacijos dėl
vaikų saugumo, matyti, kad, apskritai paėmus, jos deda vis daugiau
pastangų skaitmeniniams iššūkiams įveikti, tačiau
priemonių, kurių jos imasi, nepakanka. Valstybėse narėse
įgyvendinama įvairi reguliavimo ar savireguliavimo politika,
pavyzdžiui, dėl tėvų kontrolės, turinio vertinimo ir
pranešimo apie žalingą ar neteisėtą turinį. Jungtinėje Karalystėje interneto
paslaugų teikėjai priėmė praktikos kodeksą[11], kuriuo skatinamas „aktyvus
pasirinkimas“[12],
dėl kurio įgyvendinimo kiekvienas interneto paslaugų
teikėjas sprendžia pats; Prancūzijoje interneto paslaugų
teikėjai turi nemokamai suteikti tėvų kontrolės programinę
įrangą; Vokietijoje galima pasinaudoti sertifikuota „jaunimo apsaugos
programine įranga“, kuri saugo, kad vaikai nepatektų į
žalingą turinį teikiančias interneto svetaines. Kitose šalyse
tokio pobūdžio nuostatų nėra. Vokietija taip pat įgyvendina savireguliavimo
sistemą, pagal kurią teikėjai įvairių rūšių
interneto turinį, tokį kaip vaizdo įrašai, interneto
svetainės ar interneto žaidimai, gali priskirti skirtingoms kategorijoms.
Jungtinėje Karalystėje viena iš R. Bailey ataskaitos[13] rekomendacijų – suskirstyti
muzikos vaizdo įrašus į kategorijas pagal amžių. Kitose šalyse
nėra jokių interneto turinio klasifikavimo nuostatų. Suomijoje ir Belgijoje priimti sektoriaus
elgesio kodeksai: Suomijoje kodeksas taikomas socialinei žiniasklaidai, o
Belgijoje jį priėmė daugiau paslaugų teikėjų. Tokiose šalyse kaip JK, Ispanija, Italija ir
Čekija padedant įvairioms suinteresuotosioms šalims, tokioms kaip
policija, NVO ar sektoriaus įmonės, įgyvendinamos įvairios
pranešimo apie žalingą ar neteisėtą turinį ar elgesį priemonės.
Tos priemonės gali daryti teigiamą
poveikį nacionalinėms rinkoms ir naudotojams, tačiau taip pat
gali dar labiau susiskaidyti rinką ir sudaryti kliūčių,
ypač Europos masto teikėjams, įskaitant MVĮ, kurios neturi
išteklių prisitaikyti prie įvairių politikos sistemų
skirtingose šalyse ir negali pasinaudoti skaitmenine bendrąja rinka. Taip
pat akivaizdu, kad naudodamiesi internetu ne visi Europos vaikai turi
tokių pačių įgalinimo ir apsisaugojimo galimybių. 1.2.2.1.2.2. Visos Europos rinkos negebėjimas suteikti apsaugos
priemones ir kokybiška turinį Vaikai dar turi būti išskirti kaip
tikslinė investicijų verta auditorija. Vaikų apsaugos
priemonių ir priemonių, kuriomis naudojantis būtų galima
saugiai ir atsakingai valdyti naršymą internete (tokių kaip tėvų
kontrolės priemonės), integravimas į prietaisus ar paslaugas
dažnai laikomas papildomomis išlaidomis; įmonės dar labiau vengia
kurti ir įgyvendinti tokias priemones, kai nėra užtikrintos, kad
rinka, dėl kurios verta investuoti, bus pakankamo dydžio. Iš lyginamosios tėvų kontrolės
priemonių analizės[14]
matyti, kad dauguma priemonių veiksmingos tik anglų kalba. Nauji
prietaisai kelia ir kitų problemų – mažoka priemonių, kurios
tiktų naudoti žaidimų valdymo pultuose, planšetiniuose kompiuteriuose
ar mobiliuosiuose telefonuose, t. y., prietaisuose, kuriais vaikai,
norėdami patekti į internetą, naudojasi vis dažniau; taip pat
nėra sprendimų naudotojams, kurie mobiliaisiais telefonais ar
planšetiniais kompiuteriais turinį pasiekia naudodamiesi taikomąja
programa, o ne naršykle. Taip pat stinga pakankamai kokybiško turinio.
Pasak visoje Europoje atliktos apklausos[15],
tik 32 proc. 9–12 m. vaikų mano, kad internete pakanka geros
vaikams pritaikytos veiklos, kuria galėtų užsiimti jų amžiaus
vaikai[16].
Tokiose srityse kaip taikomųjų
programų yra naudojamos ne Europos rinkai ir ne Europos naudotojams kurtos
turinio klasifikavimo sistemos. 1.2.3.1.2.3. Rizikos valdymas siekiant sukurti pasitikėjimą
paslaugomis ir turiniu Iš tyrimų matyti, kad patiriamos rizikos
rūšys kiekvienoje Europos šalyje suprantamos panašiai, tačiau
skirtingose šalyse jos vertinamos labai skirtingai[17]. 2010 m. 4 iš 10 Europos
vaikų teigė, kad jiems yra tekę susidurti su vienos iš toliau
nurodytos rūšies rizika: bendrauti internete su asmeniu, su kuriuo jie
nėra susitikę; susidurti su naudotojų sukurtu turiniu, kuriame
skatinama anoreksija, savęs žalojimas, narkotikų vartojimas arba
savižudybės; susidurti su seksualiniais vaizdais internete ir su netinkamu
asmeninių duomenų naudojimu; eiti į susitikimus su žmonėmis,
su kuriais jie susipažino internete; patirti priekabiavimą
elektroninėje erdvėje[18].
Taip pat atsiranda nauji elgesio modeliai, tokie kaip mobiliojo telefono vaizdo
kamera filmuotos medžiagos su fiziniu smurtu prieš kitus vaikus platinimas[19] arba seksualinių
vaizdų ir (arba) žinučių siuntimas ir (arba) gavimas
iš bendraamžių[20]. Vis labiau populiarėja naujos paslaugos,
kurios gali daryti poveikį privatumui, tokios kaip geografinės buvimo
vietos nustatymas. Taip pat internete apstu reklamos, o vaikai dar nėra
išvystę gebėjimo kritiškai ją vertinti[21]. Be to, internetu vis dažniau naudojamasi
ieškant potencialių prekybos žmonėmis aukų ir reklamuojant
jų, taip pat ir vaikų, paslaugas[22].
Taip pat internete lengva platinti smurto prieš vaikus medžiagą. Nors tai
ir nėra susiję su vaikų naudojimusi internetu, vaikai tampa šios
problemos aukomis. Anot Interneto stebėjimo fondo (angl. IWF), daugiau nei
40 proc. patvirtintų seksualinės prievartos prieš vaikus
interneto adresų (URL) (pagal interneto prieglobos teikėjo
vietą) yra Europoje ir Rusijoje. Seksualinės prievartos prieš vaikus
vaizdai dabar taip pat platinami ir kitais interneto kanalais nei interneto
svetainės (pvz., lygiarangių (angl. peer-to-peer) tinklais). Kadangi
internetas neturi sienų ir į tai, kad seksualinės prievartos
prieš vaikus vaizdai visoje Europoje yra neteisėti, būtina imtis
Europos lygmens veiksmų šioje srityje. 1.2.4.1.2.4. Įgūdžių stoka Nors prognozuojama, kad iki 2015 m.
90 proc. darbų visuose sektoriuose reikės informacinių
technologinių įgūdžių, tik 25 proc. visos ES jaunimo
patys mano turintys aukšto lygio pagrindinius naudojimosi internetu
įgūdžius (tokius kaip naudojimosi internetu norint paskambinti,
interneto svetainės kūrimo, lygiarangių dalijimosi rinkmenomis)[23]. Iš tyrimų matyti, kad nepaisant
populiaraus požiūrio, kad Europos vaikams skaitmeninė erdvė yra
sava, jiems labai trūksta skaitmeninių įgūdžių.
Pavyzdžiui, 38 proc. 9–12 metų Europos internetu
besinaudojančių vaikų teigė, kad turi asmeninį
profilį socialinių tinklų svetainėje. Tačiau tik
56 proc. 11–12 metų vaikų sakosi žiną, kaip pasikeisti
privatumo nuostatas[24].
Tyrimais taip pat nustatyta, kad skaitmeninių įgūdžių
įvairovė ir veikla internete tarpusavyje susiję[25]. Taigi saugos
įgūdžių ugdymas gali paskatinti ir kitų, su kitokia veikla
internete susijusių įgūdžių ugdymą. 2.2. Nauja aplinka, kurios siekiama Europos strategija dėl
vaikams geresnio interneto Per daugelį metų Europos lygmeniu
plėtota įvairi vaikams palaikyti skirta politika. Tačiau dažnai
viena būdavo pernelyg specifinė, pavyzdžiui, orientuota į
žiniasklaidos kanalus[26],
kita orientuota į technologijų platformas[27], ir niekad nebuvo kuriama
nuosekli sistema. ES politikos kryptyse iki šiol nebuvo tinkamai pripažinta,
kad vaikai yra specifinė tikslinė interneto auditorija, kuriai reikia
naujos jų poreikius atitinkančios aplinkos. Europai reikia
strategijos, kuria rinka būtų apsaugota nuo susiskaidymo, o visiems
ES vaikams būtų sukurta saugesnė prasminga interneto aplinka. Siūloma derinti įvairias priemones,
kurių pagrindas būtų teisės aktai, savireguliacija ir
finansinė parama. Teisės aktų nebus atsisakyta, tačiau
pirmenybė teks savireguliacijai, nes tokia sistema visgi pati
lanksčiausia norint šioje srityje pasiekti apčiuopiamų
rezultatų. Tačiau strategija turi būti dinamiška ir atitikti
naujus iššūkius, tokius kaip technologijų jungimas[28], taip pat joje turi būti
numatytos tinkamos lyginamosios analizės ir nepriklausomos stebėsenos
priemonės. Komisija taip pat finansuos strategijoje numatomus veiksmus per
2009–2013 m. Saugesnio interneto programą[29], Europos infrastruktūros
tinklų priemonę[30]
ir „Horizontą 2020“ nuo 2014 m.[31].
2.1.2.1. Aukštos kokybės interneto turinys vaikams ir jaunimui Skatinant kurti aukštos kokybės interneto
turinį vaikams ir jaunimui ne tik pastarieji gauna naudos, bet ir
plėtojama bendroji skaitmeninė rinka. Šioje strategijoje remiamos dvi
veiksmų kryptys, kurios akivaizdžiai yra persipynusios ir rezultatų
duoti gali tik tuo atveju, jei bus vykdomos lygiagrečiai. 2.1.1.2.1.1. Kūrybiško ir lavinamojo interneto turinio vaikams
kūrimo skatinimas Mažiems vaikams reikia „internetinių
žaidimo aikštelių“, kuriose jie galėtų tiek žaisti, tiek
mokytis; paaugliams galėtų būti naudingi kūrybiški ir
lavinamieji žaidimai, kurie lavintų jų vaizduotę ir
skatintų internetu naudotis konstruktyviai. Be to, visų amžiaus
grupių mokyklos klasėse vis dažniau bus naudojamasi technologijomis.
Interaktyvus mokymasis naudojantis technologijomis gali lavinti
kūrybiškumą ir kritinį mąstymą. Norint tai palengvinti,
būtina skatinti turinio, kuris padėtų ir vaikų vystymuisi,
ir Europos bendrajai skaitmeninei rinkai, kūrimą. Kai kurios
valstybės narės, pavyzdžiui, Vokietija, pradėjo iniciatyvas,
kuriomis skatinamas, specialius kriterijus ir (arba) standartus atitinkančio
kokybiško turinio vaikams kūrimas ir matomumas. 2.1.2.2.1.2. Teigiamos vaikų patirties internete skatinimas Dauguma jaunimo internete vis dar vartoja, o
ne kuria. Tikslas – skatinti kūrybiškumą ir konstruktyvų
naudojimąsi internetu, kuris ne tik padėtų jaunimui lavinti savo
skaitmeninius įgūdžius, tačiau ir suteiktų jiems galios
ugdytis ir formuoti savo pasaulį saugiai ir kūrybiškai, kurti
bendruomenes ir aktyviai dalyvauti visuomeniniame gyvenime. Taip
galėtų rastis technologijų naujovės ir steigtis įmonės,
kurios prisidėtų prie bendrosios skaitmeninės rinkos
kūrimo. Komisija: ·
rems funkciškai suderinamas priemonių,
kuriomis užtikrinama prieiga prie pagal amžių tinkamo turinio, (tokių
kaip baltieji sąrašai[32]
ar vaikų interesus atitinkančios naršyklės) platformas, taip pat
svarstys nuolatinės kokybės kontrolės klausimą; ·
skatins vaikų ir vaikams kuriamo
kūrybiško turinio srities naujoves remdama tokius projektus ir iniciatyvas
kaip konkursas „Geriausias vaikams skirtas interneto turinys“. Verslo
sektorius turėtų: ·
kurti ir siūlyti tikslinį, interaktyvų
kokybišką vaikams skirtą turinį, taip pat patogias naudoti
priemones, kurios skatintų vaikų kūrybiškumą ir
padėtų jiems mokytis; ·
finansiškai ir (arba) techniškai remtų
šios srities iniciatyvas, kurių imtųsi patys vaikai, mokyklos ar NVO. Valstybės
narės turėtų: ·
tolygiai papildyti Komisijos paramą ir
aktyviai skatinti iniciatyvas, kuriomis siekiama kurti aukštos kokybės
interneto turinį vaikams; ·
Komisijai padedant, šioje srityje derintis
tarpusavyje ir įgyvendinti kokybiško interneto turinio vaikams standartus[33]. 2.2.2.2. Geresnis visuomenės informavimas ir įgalinimas Vaikai, jų tėvai, globėjai ir
mokytojai turi būti informuoti apie pavojus, su kuriais vaikai gali
susidurti internete, taip pat ir apie priemones ir strategijas, kaip nuo
tokių pavojų apsisaugoti ar juos įveikti. Vaikai turi lavinti
savo kritinį mąstymą ir skaitmeninio ir žiniasklaidos
priemonių naudojimo raštingumo įgūdžius, kad galėtų
būti aktyviais aktyvios visuomenės nariais. Jiems reikia sudaryti
galimybes naudotis amžiui tinkamomis priemonėmis, kurios padėtų
internete elgtis saugiai ir atsakingai, taip pat patarimų, kaip jomis
naudotis. Geresnio visuomenės informavimo ir įgalinimo veiksmai
turėtų pirmiausia ugdyti vaikų savisaugą ir pačių
vaikų atsakomybę virtualiojoje erdvėje. 2.2.1.2.2.1. Skaitmeninis ir žiniasklaidos priemonių naudojimo
raštingumas[34]
ir interneto saugos mokymas mokyklose Skaitmeninis ir žiniasklaidos priemonių
naudojimo raštingumas ir įgūdžiai yra lemiamai svarbūs vaikams
naudojantis internetu. Kadangi vaikai internetu naudotis pradeda labai
ankstyvame amžiuje, saugos internete būtina pradėti mokyti
ankstyvojoje vaikystėje, įgyvendinimo strategijas pritaikant
skirtingiems mažų vaikų ir paauglių poreikiams ir savarankiškumo
lygiui. Geriausiai daugumą vaikų, kad ir koks jų amžius, pajamos
ar kilmė, pasiekia mokyklos; jos taip pat gali informuoti kitus svarbius
informacijos apie interneto saugą adresatus – mokytojus ir (netiesiogiai)
tėvus. Sauga internete kaip atskira tema šiuo metu įtraukta į 23
Europos valstybių švietimo sistemų mokyklinę mokymo
programą[35],
tačiau įgyvendinama nepakankamai, nes trūksta tam tinkamų
internetinių mokymo išteklių. Europos skaitmeninėje
darbotvarkėje taip pat raginama mokyklose mokyti interneto saugos. Valstybės
narės turėtų: ·
paspartinti strategijų įgyvendinimą,
kad iki 2013 m. interneto saugos mokymas būtų įtrauktas
į mokyklines mokymo programas; ·
gerinti neformalųjį švietimą apie
interneto saugą, nustatyti interneto saugos politiką mokyklose ir
tinkamai apmokyti mokytojus; ·
remti viešųjų ir
privačiųjų subjektų partnerystę siekiant
minėtųjų tikslų. Komisija ·
rems formalaus ir neformalaus švietimo apie
interneto saugą geriausios patirties nustatymą ir mainus tarp
valstybių narių, su tuo susijusio šviečiamojo turinio
kūrimą ir viešųjų ir privačiųjų subjektų
partnerystes, kuriomis norima pasiekti vaikus, tėvus, mokytojus ir
globėjus; ·
sukurs specialų Europaso (Europass)
modulį skaitmeninei kompetencijai įvertinti ir patobulins IRT
naudojimo ir poveikio švietimui indikatorius. Verslo
sektorius turėtų: ·
remdamasis esamomis iniciatyvomis[36] dalyvauti
privačiųjų ir viešųjų subjektų partnerystėse
ir taip remti interaktyvių priemonių ir platformų, kuriomis
teikiama šviečiamoji ir visuomenės informavimo medžiaga mokytojams ir
vaikams, kūrimą. 2.2.2.2.2.2. Visuomenės informavimo veiklos ir jaunimo dalyvavimo
didinimas Gerąją patirtį reikia skleisti,
kad visuomenės informavimo kampanijomis būtų nuosekliai
stengiamasi pasiekti visus vaikus, tėvus, mokytojus ir globėjus
visoje Europoje[37].
Geresnio visuomenės sąmoningumo ugdymo strategijose reikia
atsižvelgti į skirtingus mažesnių vaikų ir paauglių brandos
lygius, ypatingą dėmesį skiriant mažiausiems ir
pažeidžiamiausiems vaikams, įskaitant vaikus, kurie turi mokymosi ir
intelekto sutrikimų. Siekiant, kad įvairaus amžiaus vaikai
suvoktų savo teises ir atsakomybę internete, perspektyvus yra
bendraamžių savitarpio švietimas. Komisija ·
nuo 2014 m. finansuos ES masto funkciškai
suderinamų paslaugų infrastruktūros kūrimą ir taip
rems saugesnio interneto centrus, kurie teiktų informaciją apie saugą
internete ir visuomenės sąmoningumo ugdymo priemones, ir jaunimo
dalyvavimo platformas. Platformos dalimi bus lyginamosios analizės,
kuriomis naudojantis bus galima keistis geriausia patirtimi[38]; ·
Europos jaunimo portalą pertvarkys pagal ES
jaunimo strategiją[39],
kad suteiktų jaunimui saugią ir dinamišką virtualią
aplinką informacijos mainams. Siekiama, kad portalas jaunimui taptų
pagrindiniu kokybiškos informacijos apie studijas, darbą,
savanorystę, jaunimo mainus, kultūrą, kūrybiškumą,
sveikatą ir kitas su jaunimu susijusias sritis, jaunimo virtualaus
pilietinio aktyvumo šaltiniu, pasiekiančiu visus jaunus europiečius,
įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių. Valstybės
narės turėtų: ·
nacionaliniu lygmeniu tolygiai papildyti Komisijos
paramą geresnio visuomenės sąmoningumo ugdymo kampanijoms; ·
rengdamos nacionalines kampanijas ir (arba)
teisės aktus, darančius įtaką vaikų veiklai internete,
įtraukti vaikus; ·
tolygiai papildyti Komisijos paramą
nacionaliniams jaunimo forumams. Verslo
sektorius turėtų remti geresnio
visuomenės sąmoningumo ugdymo veiklą ·
suteikdamas finansavimą ir techninę
paramą NVO ir švietimo teikėjams, kad šie galėtų kurti
išteklius; ·
platindamas visuomenės sąmoningumo ugdymo
medžiagą savo klientams prekybos vietose arba virtualiais kanalais. 2.2.3.2.2.3. Paprastos ir patikimos vartotojams skirtos pranešimo
priemonės Kad vaikai galėtų įveikti
tokius pavojus kaip priekabiavimas elektroninėje erdvėje ar
viliojimas[40],
per visas ES teikiamas interneto paslaugas ir naudojamus prietaisus turi
būti prieinamas patikimas mechanizmas, kaip pranešti apie turinį ar
kontaktus, kurie atrodo pavojingi vaikams. Šios priemonės taip pat padės
siekti, kad piliečiams taptų lengviau pranešti apie elektroninius
nusikaltimus, ypač atsižvelgiant į tai, kad kuriamas nacionalinių
perspėjimo apie elektroninius nusikaltimus sistemų tinklas ir ES
kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras[41].
Jos papildys ir specialiąją numerio
116 telefono liniją, per kurią teikiama pagalba ir parama dingusiems
vaikams ir jų tėvams[42],
nes internetinis smurtas prieš vaikus gali būti viena
priežasčių, dėl kurių vaikai dingsta iš namų. Verslo
sektorius turėtų: ·
bendradarbiaudamas su atitinkamais nacionaliniais
veikėjais sukurti ir naudoti ES masto mechanizmą, kuriuo jo paslaugas
gaunantys vaikai galėtų pranešti apie žalingą turinį ar
elgesį. Ši priemonė turėtų būti gerai matoma, lengvai
randama, atpažįstama, visiems prieinama ir pasiekiama bet kuriame
interneto patirties etape, kai tik vaikui jos galėtų prireikti. Joje
turėtų būti aiškios bendrai suprantamos pranešimo kategorijos ir
aiški administravimo infrastruktūra, kuri užtikrintų greitus ir
tinkamus tolesnius veiksmus. Pranešimai turėtų būti tvarkomi
laikantis galiojančių teisės aktų dėl duomenų
apsaugos. Komisija ·
palengvins verslo sektoriaus, pasirašiusio Europos
masto savireguliacijos susitarimus, ir saugesnio interneto pagalbos linijų
bendradarbiavimą; ·
jei verslo sektoriaus iniciatyva neduos
rezultatų, svarstys reguliavimo priemones; ·
toliau užtikrins tinkamą
Universaliųjų paslaugų direktyvos įgyvendinimą, kiek
jis susijęs su valstybių narių įsipareigojimu užtikrinti
numerio 116 000 specialiųjų linijų veikimą, taip pat
teiks finansavimą dingusių vaikų specialiosioms linijoms steigti
ir jų veikimui užtikrinti. Valstybės
narės turėtų: ·
teikti reikiamą paramą pranešimo
mechanizmams sukurti ir įgyvendinti, ypač kai būtinas
bendradarbiavimas su partneriais, tokiais kaip pagalbos linijos ar
teisėsaugos institucijos; ·
nacionaliniu lygmeniu stebėti, ar šie
mechanizmai veiksmingi; ·
pasirūpinti, kad veiktų specialiosios
numerio 116 000 linijos. 2.3.2.3. Vaikams saugios interneto aplinkos kūrimas Nors naudotojams reikia ne tik suteikti
daugiau galių ir juos šviesti, bet ir apsaugoti. Mat vaikai ne visuomet
įžvelgia pavojus, su kuriais jie susiduria internete ir (arba) ne
visuomet žino apie galimas savo veiksmų pasekmes. Tačiau
susidūrę su žalingu elgesiu ar turiniu, jie gali susidurti su
skausminga patirtimi internete arba patekti į pavojų realiame
pasaulyje. Todėl būtina įgyvendinti priemones, kurios
apsaugotų vaikus nuo susidūrimo su žalingu turiniu ar elgesiu.
Siūlomi veiksmai orientuoti tiek į mažesnius vaikus, tiek į
paauglius, nes skirtingo amžiaus vaikai naudojasi naujomis technologijomis
nevienodai ir neįmanoma rasti vieno visiems vaikams ar jų saugai
internete tinkamo sprendimo. Kur reikia, nurodomi metodų skirtumai pagal
amžiaus grupes. 2.3.1.2.3.1. Pagal amžių tinkamos privatumo nuostatos Nors pavojų gali kilti visų
naudotojų privatumui, vaikai yra ypač pažeidžiama grupė.
Ypač labai maži vaikai nežino, kaip pasikeisti privatumo nuostatas, ir
nesupranta, kokios gali būti jų veiksmų pasekmės, tokios
kaip tapti lengvu vaikų viliojimo taikiniu arba rizikuoti savo reputacija
internete. Todėl numatytąsias privatumo nuostatas vaikams reikėtų
tvarkyti taip, kad jos būtų kuo saugesnės. Iš verslo
sektoriaus tikimasi, kad jis ·
įgyvendins[43]
skaidrias, standartines pagal amžių tinkamas privatumo nuostatas, taip pat
prie jų pateiks aiškią informaciją ir įspėjimus
nepilnamečiams apie galimas standartinių privatumo nuostatų
pakeitimų pasekmes ir kontekstinę informaciją apie kiekvieno
informacijos, kurią reikia arba siūloma nurodyti norint susikurti
interneto profilį, elemento privatumo lygį; ·
įgyvendins technines elektroninės
atpažinties ir tapatumo patvirtinimo priemones. Komisija ·
pasiūlė naują duomenų apsaugos
reglamentą, kuriame atskirai atsižvelgiama į vaikų
privatumą ir įvedama „teisė būti pamirštam“; ·
ketina 2012 m. pasiūlyti visos Europos
elektroninio tapatumo patvirtinimo sistemą, kurioje bus galima naudotis
asmeniniais požymiais (ypač amžiumi) ir taip užtikrinti, kad
būtų laikomasi pasiūlyto duomenų apsaugos reglamento
nuostatų dėl amžiaus; ·
rems mokslinius tyrimus ir taikomąją
veiklą, kad būtų kuriamos ir diegiamos techninės
atitinkamų paslaugų visoje ES elektroninės atpažinties ir
tapatumo patvirtinimo priemonės. Valstybės
narės turėtų: ·
užtikrinti šios srities ES teisės aktų
įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu; ·
skatinti verslo sektorių prisiimti
savireguliavimo priemones ir stebėti jų įgyvendinimą
nacionaliniu lygmeniu; ·
remti visuomenės sąmoningumo ugdymo
veiklą nacionaliniu lygmeniu. 2.3.2.2.3.2. Geresnis tėvų kontrolės priemonių
prieinamumas ir dažnesnis jų naudojimas 80 proc. tėvų mano, kad jei
būtų daugiau tėvų kontrolės priemonių ir jos
geriau veiktų, tai prisidėtų prie saugesnio ir veiksmingesnio
jų vaikų naudojimosi internetu[44].
Tačiau vidutiniškai tik 28 proc. Europos tėvų blokuoja arba
filtruoja savo vaikų lankomas interneto svetaines[45]. Deramai atsižvelgiant į
saviraiškos laisvę, tėvų kontrolės priemonės, kuriomis
galima nustatyti turinio filtravimo parametrus ir stebėti veiklą
internete, yra papildoma priemonė, kuria prisidedama prie mažesnių
vaikų apsaugos, kad jie nematytų netinkamo turinio internete.
Būtina užtikrinti, kad būtų prieinama daugiau tėvų
kontrolės priemonių keliomis kalbomis ir kad jos būtų
daugiau naudojamos, nes tada tėvai galėtų informuotai
pasirinkti, ar tokias priemones naudoti. Verslo
sektorius turėtų: ·
užtikrinti, kad būtų tėvų
kontrolės priemonių, kurios būtų paprastai
konfigūruojamos, lengvos naudotis ir prieinamos visuose Europoje
naudojamuose prie interneto jungiamuose prietaisuose. Šios priemonės
turėtų sklandžiai veikti suvisų rūšių prietaisais ir
visų rūšių turiniu, įskaitant ir naudotojų sukurtą
turinį. Jos turėtų atitikti geriausią atskaitomybės ir
skaidrumo užtikrinimo patirtį. Priemonės turėtų būti
propaguojamos, kad jų egzistavimas būtų kaip įmanoma
daugiau žinomas ir kaip įmanoma daugiau žmonių jomis
pasinaudotų. Komisija ·
siekdama tėvų ir vaikų
įgalinimo rems tėvų kontrolės priemonių ir su jomis
susijusių palaikymo paslaugų lyginamąją analizę ir
bandymus; ·
rems mokslinius tyrimus ir taikomąją
veiklą, kuriais bus tiriama, kaip veiksmingomis tėvų
kontrolės priemonėmis, kurios veiktų įvairesnių
kalbų aplinkoje, būtų galima atpažinti klasifikavimo pagal amžių
ir turinio klasifikavimo sistemas; ·
jei verslo sektoriaus savireguliacija neduos
rezultatų, svarstys įstatymines priemones. Valstybės
narės raginamos: ·
remti srities verslo pastangas šioje srityje ir
vertinti jų įgyvendinimo rezultatus valstybių narių teritorijoje
parduodamuose prietaisuose; ·
vykdyti tėvų kontrolės
priemonių bandymus ir sertifikavimo ciklus; ·
skatinti tokių priemonių
prieinamumą. 2.3.3.2.3.3. Platesnis klasifikavimo pagal amžių ir turinio
klasifikavimo panaudojimas Vienas iš pavojų, su kuriais vaikai
susiduria internete – netinkamo turinio (tokio kaip pornografija ar smurtinis
turinys) matymas. Reikia siekti visoje ES bendrai taikomo, skaidraus ir
nuoseklaus klasifikacijos pagal amžių ir pagal turinį metodo,
kurį būtų galima taikyti įvairiam turiniui ir (arba)
paslaugoms (įskaitant internetinius žaidimus, taikomąsias programas,
šviečiamąjį ir kitokį kultūrinį turinį), ir
pagal jį tikrinti naujoviškus sprendimus (pavyzdžiui, naudotojų
atliekamą klasifikaciją ar automatinę klasifikaciją).
Sistema turėtų tėvams nurodyti suprantamas amžiaus kategorijas,
tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad skirtingose šalyse toks pat
turinys gali būti laikomas tinkamu skirtingai amžiaus kategorijai. Šį
metodą visuose sektoriuose reikėtų naudoti nuosekliai, kad
būtų pašalintas dabartinių sistemų įgyvendinimo
skirtingose žiniasklaidos priemonėse nenuoseklumas ir taip padidinta
konkurencija rinkoje. Verslo
sektorius turėtų: ·
nustatyti ES klasifikavimo pagal amžių ir
pagal turinį metodą, kuris būtų taikomas teikiant
įvairias paslaugas, kaip apibūdinta pirmiau, pagrindu imant
sėkmingas dabartines iniciatyvas, tokias kaip PEGI; ·
išnagrinėti, kaip šias sistemas galima
būtų patobulinti, kad jas galėtų atpažinti tėvų
kontrolės priemonės. Komisija rems: ·
šios srities savireguliaciją, tačiau, jei
verslo sektoriaus savireguliacija neduos rezultatų, nagrinės galimas
įstatymines priemones; ·
tarpusavyje funkciškai suderinamų
platformų naudojimą nuo 2014 m., kad per jas būtų
teikiamos pagal amžių tinkamos paslaugos. Valstybės
narės raginamos: ·
bendradarbiauti šioje srityje laikantis savo
reguliavimo sistemų ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus skatinti
nacionaliniu lygmeniu prisidėti prie ES klasifikavimo pagal amžių ir
pagal turinį sistemų nustatymo ir įgyvendinimo; ·
padėti pagrindus skundų nagrinėjimo
procedūrai, kuri būtina, kad tokios sistemos tinkamai veiktų. 2.3.4.2.3.4. Reklama internete ir pinigų švaistymas Vaikai, ypač mažesni, nėra
išvystę gebėjimo kritiškai vertinti reklaminius pranešimus.
Virtualiame pasaulyje vaikai dažnai gali susimokėti už virtualias prekes,
naudodamiesi savo mobiliaisiais telefonais – skambindami arba parašydami
tekstinį pranešimą, todėl jiems tam nebūtinas išankstinis
tėvų leidimas[46].
Taip pat vaikai gali bandyti pasiekti internetinių lošimų ar
žaidimų svetaines. Jie gali parsisiųsti skambučių tonų
savo mobiliesiems telefonams ar netyčia pasinaudoti internetu savo
mobiliuosiuose telefonuose. Visa tai gali daug kainuoti. Reikia siekti, kad reklamos vaikams skirtose
interneto svetainėse standartai sudarytų sąlygas užtikrinti
apsaugos lygį, palyginamą su tuo, kuris siejamas su garso ir vaizdo
paslaugų reklamomis[47],
ir kad vartotojų elgesiu grindžiamos reklamoje nebūtų kuriama
į vaikus orientuotų segmentų, ir užtikrinti, kad vaikų
išlaidos internete ar mobiliuosiuose telefonuose nebūtų nenumatytai
didelės. Verslo
sektorius turi laikytis galiojančių
teisės aktų[48],
ypač dėl duomenų apie asmens elgesį internete rinkimo ar
vartotojų elgesiu grindžiamos reklamos. Jis turėtų: ·
teikti skaidrią, aiškią ir pagal
amžių tinkamą informaciją apie paslaugų, kurias galima
įsigyti internete, kainas ir vengti standartinių nuostatų,
kurias nustačius vaikai galėtų lengvai pasiekti padidinto tarifo
paslaugas, už kurias reikia papildomai mokėti; ·
vengti tiesiogiai kreiptis į vaikus ir
skatinti juos pirkti virtualias prekes ar kreditus naudojantis savo
mobiliaisiais telefonais ar kitomis priemonėmis, kurių atveju
nebūtina išankstinė tėvų kontrolė. Reikėtų
numatyti kontekstą atitinkančius ankstyvus įspėjimus apie
papildomas išlaidas, kad vaikai ir tėvai turėtų daugiau galios; ·
remtis savireguliacijos standartais, kaip antai
tokiais, kuriuos Europos reklamos standartų aljansas nustatė
vartotojų elgesiu grindžiamai reklamai[49],
ir iniciatyviai imtis įgyvendinti priemones, apsaugančias vaikus nuo
susidūrimo su netinkama reklama visoje interneto žiniasklaidoje; ·
priimti priemones, kurios apsaugotų vaikus nuo
patekimo į internetinių lošimų svetaines. Komisija ·
paspartins dabartinių ES taisyklių
įgyvendinimą ir skatins tolesnes savireguliacijos priemones, kad
vaikai būtų geriau apsaugoti nuo netinkamos reklamos ir pinigų
švaistymo; ·
jei savireguliacijos priemonės neduos rezultatų,
svarstys tolesnes įstatymines priemones; ·
būsimoje vartotojų reikalų
darbotvarkėje daugiau dėmesio skirs platesniam vaikų kaip
vartotojų klausimui; ·
Komunikate dėl internetinio lošimo
vidaus rinkoje, kurį ketinama paskelbti 2012 m., nagrinės, kaip
geriausia patobulinti mažamečių apsaugą. Valstybės
narės raginamos: ·
užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu
veikiančios bendrovės laikytųsi šios srities teisės
aktų; ·
remti verslo sektorių, kai šis kurs elgesio
kodeksus, susijusius su netinkama reklama internete, ir stebėti jų
įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu. 2.4.2.4. Kova su seksualine prievarta prieš vaikus ir vaikų
seksualiniu išnaudojimu Internetu vis dažniau naudojamasi
seksualinės prievartos prieš vaikus vaizdams platinti. Yra keletas
problemų, kurias reikia spręsti: būtina atpažinti,
išgelbėti ir palaikyti aukas, imtis veiksmų prieš nusikaltėlius
ir pažaboti tolesnę vaizdų cirkuliaciją, aptinkant
seksualinės prievartos prieš vaikus vaizdus internete ir juos iš ten
pašalinant, taip pat apsaugant, kad jie nebūtų ten įkelti iš
naujo. 2.4.1.2.4.1. Greitesnis ir sistemingas seksualinės prievartos prieš
vaikus medžiagos, platinamos įvairiais interneto kanalais, atpažinimas,
pranešimas apie tokią medžiagą ir jos pašalinimas Reikia didinti dabartinių pranešimo
taškų (specialiųjų linijų), per kuriuos piliečiai gali
pranešti apie neteisėtą turinį, matomumą, įskaitant
jų susiejimą su visais ES mastu taikomais pranešimo mechanizmais ir
su pranešimo apie elektroninius nusikaltimus priemonėmis, kurios gali
būti sukurtos ateityje. Reikia pagerinti sistemingą seksualinės
prievartos prieš vaikus vaizdų aptikimą, pašalinimą ir
pakartotinio jų paskelbimo prevenciją. Šios srities veiksmai turi atitikti
naująją direktyvą dėl kovos su seksualine prievarta prieš
vaikus ir pornografija[50],
e. komercijos direktyvą[51],
taip pat galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus ir ES
pagrindinių teisų chartiją. Komisija ·
rems verslo sektoriaus, teisėsaugos ir
specialiųjų linijų bendradarbiavimą, siekdama patobulinti
procesą ir sutrumpinti seksualinės prievartos prieš vaikus
vaizdų pašalinimo laikotarpį, koordinuos dalijimąsi
priemonėmis ir ištekliais ir toliau rems INHOPE specialiųjų
linijų tinklą, siekdama, kad visuomenė galėtų lengviau
pranešti apie neteisėtą turinį, imsis tolesnių tinkamų
veiksmų, kad ir toliau būtų mažinama delsimo pašalinti
turinį trukmė, ir nagrinės, kokiais būdais būtų
galima pagerinti tų linijų žinomumą visuomenėje; ·
rems naujoviškų techninių sprendimų,
skirtų policijos tyrimų reikmėms, ir jų panaudojimo
galimybių paieškas ir taikomąją veiklą , kad įvairiais
interneto kanalais platinamos seksualinės prievartos prieš vaikus
medžiagos atpažinimas ir sugretinimas, taip pat seksualinės prievartos
prieš vaikus vaizdų pašalinimas ir pakartotinio jų paskelbimo
prevencija būtų veiksmingesni; ·
rems teisėsaugos mokymus; ·
priims horizontalią iniciatyvą dėl
pranešimo ir veiksmų procedūrų. Joje bus daug dėmesio
skiriama pranešimo veiksmingumo kliūtims ir visų kategorijų
neteisėto turinio, įskaitant seksualinės prievartos prieš vaikus
vaizdų, šalinimo mechanizmui[52].
Valstybės
narės turėtų: ·
skirti daugiau išteklių su internetine
prievartos prieš vaikus medžiaga kovojančioms teisėsaugos
institucijoms; ·
pagal kovos su seksualine prievarta prieš vaikus
direktyvą užtikrinti, kad būtų galima pasinaudoti veiksmingomis
tyrimo priemonėmis, taip padidinant tyrėjų galimybes atpažinti
aukomis tapusius vaikus, taip pat užtikrinti, kad būtų
veiksmingų apsaugos priemonių, kurios užtikrintų
demokratišką atskaitomybę dėl tokių priemonių
naudojimo; ·
svariai paremti nacionalinio lygmens
specialiųjų linijų, kuriomis visuomenė gali pranešti apie
internete rastą neteisėtą turinį, veikimą ir
žinomumą; ·
remti specialiųjų linijų ir verslo
sektoriaus bendradarbiavimo, siekiant pašalinti prievartos prieš vaikus
medžiagą, gerinimą. Verslo
sektorius: ·
bus skatinamas imtis veiksmų, įskaitant
iniciatyvias priemones, seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagai iš
interneto pašalinti; ·
turėtų stiprinti bendradarbiavimą su
teisėsaugos institucijomis ir specialiosiomis linijomis, siekiant tobulinti
pranešimo ir šalinimo tvarką ir nustatyti lyginamuosius standartus; ·
bus skatinamas kurti ir naudoti priemones
seksualinės prievartos prieš vaikus atpažinimo, pranešimo ir šalinimo
tvarkos ir apsaugos nuo pakartotinio medžiagos paskelbimo veiksmingumui
gerinti. 2.4.2.2.4.2. Bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais siekiant
kovoti su seksualine prievarta prieš vaikus ir seksualinį vaikų
išnaudojimą Kadangi internete sienos neegzistuoja,
būtinas tarptautinis bendradarbiavimas. Reikia pasaulinio būdo,
kuriuo klausimai būtų sprendžiami labiau koordinuotai ir tvariau.
Seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga gali būti
peržiūrėta ir apie ją pranešta vienoje šalyje, tačiau jos
priegloba gali būti kitoje šalyje, o ji įkelta gali būti dar iš
kitos šalies – nustatyta, kad daugiau nei pusė prievartos prieš vaikus
medžiagos, apie kurią 2011 m. pranešta Interneto stebėjimo
fondui, laikoma už Europos ribų[53].
Toje pačioje ataskaitoje pažymima, kad keičiantis technologijoms
medžiagos platinimo metodai ir jos pasiekimo būdai tebekinta; todėl
reikia, kad specialiosios linijos ir toliau kurtų savo strategijas ir
priemones, kad kartu galėtų aptikti prievartos prieš vaikus
medžiagą ir su jos skelbimu kovoti kintančio interneto aplinkybėms.
Komisija ·
skatins INHOPE specialiųjų linijų
tinklą pasaulyje plėsti narių ratą, kuris šiuo metu apima
tokias šalis kaip Rusija, Japonija, JAV, Pietų Afrika, Australija ir
Pietų Korėja; ·
užtikrindama technines ir teisines apsaugos
priemones rems Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių
nusikaltimų įgyvendinimą ir joje nustatytų principų
sklaidą; ·
dirbs su tarptautiniais partneriais per tokias
struktūras kaip ES ir JAV darbo grupė dėl elektroninio saugumo
ir kovos su elektroniniais nusikaltimais, kurioje nustatomi bendrieji srities prioritetai,
įskaitant bendradarbiavimą šalinant vaikų pornografiją iš
interneto ir didinant vaikų galias internete; ·
2012 m. rudenį bus viena iš ES ir JAV
konferencijos rengėjų; ·
stengsis užmegzti ryšius su kitais pasaulio
regionais ir rems pasaulinio lygmens bendradarbiavimą. Valstybės
narės raginamos: ·
remti Komisijos pastangas daugiau bendradarbiauti
su tarptautiniais partneriais. Verslo
sektorius raginamas: ·
keistis geriausia šios sritis patirtimi ir
bendradarbiauti su partneriais visame pasaulyje. 3.3. Išvados Nors nei internetas, nei prietaisai jam
pasiekti ir šiandien teikiamos paslaugos nebuvo kuriami specialiai vaikams, iš
tyrimų matyti, kad vaikai vis daugiau jais naudojasi. Todėl vaikai
sudaro specifinę grupę, kuriai reikia dėmesio – tai, kaip vaikai
internete elgsis šiandien, padės apibrėžti rytojaus skaitmeninį
pasaulį. Jungtinės šios srities Europos pastangos rems tarpusavyje
funkciškai suderinamų ir tvarių infrastruktūrų
kūrimą siekiant kad vaikai galėtų naudotis geresniu
internetu, ir paskatins augimą bei inovacijas. Geriau informuojant
visuomenę, ugdant vaikų skaitmeninius įgūdžius ir
naudojimosi žiniasklaidos priemonėmis raštingumą, pagerės
vaikų būsimos profesinės ir įsidarbinimo perspektyvos, taip
pat tai padės jiems tapti užtikrintais skaitmeniniais piliečiais.
Stimuliuojant interaktyvaus turinio vaikams potencialą Europos
skaitmeninė bendroji rinka pagyvės. Norint sustiprinti
pasitikėjimą tvariu ir atskaitingu valdysenos modeliu, kuris
galėtų laiku suteikti lankstesnių ir rinkai tinkamesnių sprendimų
nei bet kokios reguliavimo iniciatyvos, reikia jaunimo apsaugai ir
įgalinimui skirtos tęstinės veiksmingos verslo sektoriaus
savireguliacijos įdiegiant tinkamus lyginamuosius standartus ir
nepriklausomas stebėsenos sistemas. Tuo pačiu metu Komisija ir toliau
rems temų apie vaikų saugą internete akcentavimą
renginių, tokių kaip interneto valdymo forumas, darbotvarkėse ir
dalinsis geriausia patirtimi su kitomis šioje srityje aktyviai
veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis. Ji ir toliau skatins ES
finansuojamus darbo su tarptautiniais partneriais projektus ir toliau rengs
Saugesnio interneto forumo tarptautines konferencijas, į kurias aptarti
vaikų saugos internete nuo 2004 m. renkasi suinteresuotosios šalys iš
viso pasaulio. Valstybių narių valdžios
institucijos, verslo sektorius ir kiti suinteresuotieji subjektai raginami
pritarti siūlomai strategijai ir imtis veiksmų sėkmingam jos
įgyvendinimui užtikrinti bendradarbiaujant su visomis kitomis
suinteresuotomis grupėmis. Komisija parengs lyginamąją
vaikų saugos internete politikos ir veiksmų visoje Europoje
analizę, įskaitant ir naudojamų išteklių ir jų
pasiskirstymo tarp Komisijos, valstybių narių, privačiojo ir
savanoriškojo sektorių analizę. Taip pat ji atidžiai stebės,
kaip įgyvendinami dabartiniai srities verslo pasirašyti savireguliacijos
susitarimai. Veiksmų apžvalga Veiksmas || Pagrindinės šalys || Trukmė 1 elementas. Aukštos kokybės interneto turinys vaikams ir jaunimui Kūrybiško ir lavinamojo interneto turinio vaikams kūrimo skatinimas || Komisija padedant valstybėms narėms ir verslo sektoriui || Nepertraukiamai nuo 2012 m. Teigiamos vaikų patirties internete skatinimas || Komisija padedant valstybėms narėms ir verslo sektoriui || Nepertraukiamai nuo 2012 m. 2 elementas. Geresnis visuomenės informavimas ir įgalinimas Skaitmeninis ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir interneto saugos mokymas mokyklose || Valstybės narės, padedant Komisijai ir verslo sektoriui || Iki 2013 m. Visuomenės sąmoningumo ugdymo veiklos ir jaunimo dalyvavimo didinimas || Komisija padedant valstybėms narėms ir verslo sektoriui || Nepertraukiamai nuo 2012 m. Paprastos ir patikimos vartotojams skirtos pranešimo priemonės || Verslo sektorius, padedant Komisijai ir valstybėms narėms || Pirmieji rezultatai iki 2012 m. pabaigos. Visiškas įgyvendinimas per 18 mėn. 3 elementas. Vaikams saugios interneto aplinkos kūrimas Pagal amžių tinkamos privatumo nuostatos || Verslo sektorius, padedant Komisijai ir valstybėms narėms || Pirmieji rezultatai iki 2012 m. pabaigos. Visiškas įgyvendinimas per 18 mėn. Geresnė prieiga prie tėvų kontrolės priemonių ir dažnesnis jų naudojimas || Verslo sektorius, padedant Komisijai ir valstybėms narėms || Pirmieji rezultatai iki 2012 m. pabaigos. Visiškas įgyvendinimas per 18 mėn. Platesnis klasifikavimo pagal amžių ir turinio klasifikavimo panaudojimas || Srities verslas, padedant Komisijai ir valstybėms narėms || Pirmieji rezultatai iki 2012 m. pabaigos. Išbaigti pasiūlymai per 18 mėn. Reklama internete ir pinigų švaistymas || Verslo sektorius, padedant Komisijai ir valstybėms narėms || Nepertraukiamai nuo 2012 m. 4 elementas. Kova su seksualine prievarta prieš vaikus ir vaikų seksualiniu išnaudojimu Greitesnis ir sistemingas seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos, platinamos įvairiais interneto kanalais, atpažinimas, pranešimas apie tokią medžiagą ir jos pašalinimas || Komisija padedant valstybėms narėms ir verslo sektoriui || Nepertraukiamai nuo 2012 m., pirmieji rezultatai iki 2012 m. pabaigos Bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais siekiant kovoti su seksualine prievarta prieš vaikus ir seksualinį vaikų išnaudojimą || Komisija padedant valstybėms narėms ir verslo sektoriui || Nepertraukiamai nuo 2012 m. [1] COM(2011) 60 galutinis. [2] Šiame kontekste terminas „vaikai“ reiškia visus
jaunesnius kaip 18 metų asmenis, kaip tai apibrėžiama JT vaiko
teisių konvencijoje. [3] COM(2010) 245 galutinis/2. [4] Pagrindiniai ES e. gebėjimų strategijos
„E. įgūdžiai 21-ajam amžiui“ (COM(2007) 496) prioritetai. [5] Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 2008. [6] Šaltinis – Livingstone, S., Haddon, L., Görzig, A.,
& Ólafsson, K. Risks and safety on the internet: The perspective of
European children. Full findings. (Pavojai ir saugumas internete. Europos
vaikų perspektyvos. Visos išvados), 2011, atlikta pagal projektą EUKidsOnline
II. [7] Kaip nustatyta ES vaiko teisių darbotvarkėje
(COM(2011) 60 galutinis), kuri apima bendruosius principus, kuriais
užtikrinama, kad ES veiksmai būtų pavyzdiniai užtikrinant
Pagrindinių teisių chartijos ir JT vaiko teisių konvencijos
laikymąsi. Vykdydama ES vaiko teisių darbotvarkę Komisija
įsteigė vaikų kampelį internete (http://europa.eu/kids-corner/)
ir įkūrė Europos interneto svetainę apie vaiko teises (http://ec.europa.eu/0-18/). [8] http://www.tavess.com/DigitalContentDelivery_June11.php,
duomenys imti 2012 m. kovo 20 d. Visi doleriais pateikti
skaičiai konvertuoti į eurus 2012 m. kovo 20 d. [9] The Economist internetinis leidimas, duomenys
imti 2012 m. kovo 20 d. Visi doleriais pateikti skaičiai
konvertuoti į eurus 2012 m. kovo 20 d.
http://www.economist.com/node/21541164?frsc=dg%7Cb [10] Vaikų apsauga skaitmeniniame pasaulyje,
COM(2011) 556 galutinis. [11] Praktikos ir tėvų kontrolės kodeksas,
kurį pasirašė BT, Talk Talk, Virgin Media ir Sky,
http://www.productsandservices.bt.com/consumer/assets/downloads/BT_TalkTalk_Sky_Virgin_Code_of_Practice_28_Oct.pdf. [12] Tai reiškia, kad prekybos vietoje klientų klausiama,
ar jie norėtų tėvų kontrolės priemonių, ir šios
priemonės nemokamai suteikiamos. [13] http://www.education.gov.uk/inthenews/inthenews/a0077662/bailey-review-of-the-commercialisation-and-sexualisation-of-childhood-final-report-published
[14] Komisija finansuoja SIP-Bench lyginamąjį
tyrimą, kuriame ekspertai vertina produktus, priemones ir paslaugas, kuriais
naudodamiesi naudotojai gali kontroliuoti vaikų prieigą prie
netinkamo interneto turinio. [15] Žr. 6 išnašą. [16] Visą Europą apimantį kokybiško interneto
turinio vaikams konkursą 2011 m. vykdė Komisija kartu su
Belgijos, Čekijos, Prancūzijos, Vokietijos, Graikijos, Vengrijos,
Islandijos, Italijos, Latvijos, Nyderlandų, Lenkijos, Portugalijos,
Slovėnijos ir Ispanijos saugesnio interneto centrais. Konkurse buvo dvi
kryptys – suaugusiųjų jaunesniems vaikams sukurtas turinys ir
paauglių jaunesniems vaikams sukurtas turinys. „Suaugusiųjų
kurto turinio kategorijoje dalyvaujančiose šalyse buvo pateikta labai
netolygiai – nuo 3 teikėjų Portugalijoje, 6 Italijoje ir 7
Slovėnijoje iki 84 Lenkijoje, 92 Vokietijoje ir 200 Nyderlanduose. [17] Šaltinis – Livingstone, S., & Haddon, L. Projekto „ES vaikai internete I“
galutinė ataskaita (2009 m.), parengta pagal EUKidsOnline I
projektą. [18] Šaltinis – O'Neill, B., Livingstone, S., & McLaughlin,
S. Galutinės politikos, metodinės ir mokslinių tyrimų
rekomendacijos (2011 m.), parengta pagal EUKidsOnline II
projektą. [19] Angliškai vadinamas „happy
slapping“. [20] Angliškai vadinamas „sexting“. [21] OECD (2011 m.) Vaikų apsauga internete. Rizika,
su kuria vaikai susiduria internete, ir politikos priemonės jiems
apsaugoti, OECD skaitmeninės ekonomikos dokumentai, Nr. 179, OECD
leidykla. [22] Žr. 2011 m. Europolo Organizuotų
nusikaltimų grėsmės vertinimo ataskaitą and 2007 m.
Europos Tarybos tyrimą dėl netinkamo interneto naudojimo
neteisėtos prekybos žmonėmis aukoms suvilioti. [23] Informacinis biuletenis apie e. įgūdžius http://eskills-week.ec.europa.eu/c/document_library/get_file?uuid=6f0a6d8e-49e7-42ac-8f2b-f5adba460afc&groupId=10136 [24] Šaltinis – Livingstone, S., Ólafsson, K. & Staksrud,
E. Socialiniai tinklai, am˛ius ir privatumas (2011 m.), parengta
pagal EUKidsOnline II projektą. [25] Žr. 6 išnašą. [26] 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir
kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų,
susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu,
derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva); 1998 m.
rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendacija 98/560/EB dėl Europos
audiovizualinės ir informacijos paslaugų pramonės
konkurencingumo plėtros, skatinant nacionalines programas, skirtas siekti
panašaus ir veiksmingo nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo
apsaugos lygio. 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
rekomendacija 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo
apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos
audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų
pramonės konkurencingumą. [27] „Europos saugesnio jaunesnių paauglių ir
vaikų naudojimosi mobiliaisiais telefonais sistemos“ dokumentą
pasirašę judriojo ryšio operatoriai įsipareigojo teikti prieigos
kontrolės priemones, geriau informuoti visuomenę ir skatinti
švietimą, įgyvendinti komercinio turinio klasifikavimą ir spręsti
neteisėto turinio judriojo ryšio bendruomenių produktuose arba
internete problemą; „ES saugesnės socialinės tinklaveikos
principų“ dokumentą pasirašę socialinių tinklų
paslaugų teikėjai įsipareigojo geriau informuoti visuomenę
apie saugos švietimo pranešimus, užtikrinti pagal amžių tinkamas
paslaugas, suteikti naudotojams galių teikiant jiems priemones ir
technologijas, suteikti paprastai naudojamas pranešimo priemones, reaguoti
į pranešimus apie neteisėtą turinį ar elgesį, sudaryti
galimybę ir skatinti saugiai naudoti asmeninę informaciją ir
privatumą, vertinti neteisėto ar uždrausto turinio ir (arba)
elgesio peržiūros priemones; „PEGI“ – visą Europą (30 Europos
šalių) apimantis susitarimas dėl kompiuterinių ir vaizdo
žaidimų klasifikavimo pagal amžių. [28] Savireguliacijos pagrindas iš pradžių bus „Koalicija
internetui padaryti geresne vieta vaikams“, kurią suburti skatina Komisija
palaikant pagrindinėms Europoje aktyviai veikiančioms visų
srities sektorių bendrovėms, kurios įsipareigojo imtis
veiksmų penkiems konkretiems veiksmams įgyvendinti iki 2012 m.
gruodžio mėn. [29] 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimas Nr. 1351/2008/EB, nustatantis daugiametę internetu ir kitomis
ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos
programą. [30] Europos infrastruktūros tinklų priemonė,
sukurta pagal daugiametę finansinę programą. Strategijos „Europa
2020“ biudžetas, COM(2011) 500, I ir II dalis; pasiūlymas dėl Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros
tinklų priemonė, COM(2011) 665 – neapribojant galutinio sprendimo ir
galutinių sumų dėl pasiūlymų dėl
infrastruktūros tinklų priemonės ir dėl ES daugiametės
finansinės programos, atsižvelgiant į platesnį politinį
strategijos „Europa 2020“ kontekstą. [31] Bendroji ES mokslinių tyrimų ir inovacijų
programa, nepažeidžiant galutinio sprendimo ir galutinių sumų
dėl pasiūlymų dėl „Horizonto 2020“ ir dėl ES
daugiametės finansinės programos ir, atsižvelgiant į
platesnį politinį strategijos „Europa 2020“ kontekstą. [32] Šiame kontekste šis terminas reiškia patikrintą
interneto svetainių, kurios teikia aukštos kokybės interneto
turinį jaunimui, sąrašą. Sąrašus sudarytų ir
prižiūrėtų srities specialistai (iš viešojo ir (arba)
privačiojo sektoriaus), atsižvelgdami į naudotojų siūlomus
tinklapius arba tiesiogines įmonių, kurios nori būti
įtrauktos, paraiškas, kaip, pvz., Vokietijos iniciatyvoje fragfinn. [33] Interneto turinio vaikams ir jaunimui kūrimo ir
teikimo gairių aprašas sudarytas 2010 m. pagal Saugesnio interneto
programą http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/competition/final_draft.pdf. [34] Komisija nustatė europinį požiūrį
į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą
skaitmeninėje aplinkoje savo komunikate Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių
naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“, COM(2007) 833 ir
2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos rekomendacijoje dėl
žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje
tam, kad audiovizualinis ir turinio sektorius taptų konkurencingesnis ir
būtų sukurta atvira žinių visuomenė, C(2009) 6464. [35] http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/121EN.pdf. [36] Tokiomis kaip www.teachtoday.eu. [37] Taip pat remdamasis esamomis pastangomis, tokiomis kaip
Europos e. įgūdžių savaitė. [38] Jei bus priimti būtini teisės aktai. [39] COM(2009) 200, 2009 m. lapkričio 27 d.
Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų
srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.). [40] Vaiko viliojimas – tyčiniai veiksmai, kurių
imamasi siekiant susidraugauti su vaiku, užmegzti su juo emocinį
ryšį, rengiantis seksualinei veiklai su vaiku ar jo išnaudojimui. [41] COM (2012) 140 galutinis. [42] 2007 m. vasario 15 d. Komisijos sprendimas 2007/116/EB
dėl nacionalinio skaitmenimis 116 prasidedančio numerių
intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems
numeriams; 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB
dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų
gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių
tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva). [43] Su privatumu ir duomenų apsauga susijusių
priemonių įgyvendinimas turės atitikti susijusius Europos
teisės aktus, įskaitant tebevykdomos dabartinės Duomenų
apsaugos direktyvos peržiūros rezultatus. 1995 m. spalio 24 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant
asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo. Komisija
pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis
ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, COM(2012) 11
galutinis. [44] Žr. 5 išnašą. [45] Žr. 6 išnašą. [46] Olandų fondas „My child online“ („Mano vaikas
internete“) 2011 m. paskelbė pranešimą „Pas op je Portemonnee“,
kuriame teigiama, kad skundų apie vaikų virtualiuose pasauliuose
išleidžiamus pinigus daugėja. JK „Glaustoje informacijoje apie
internetą, e. prekybą, vaikus ir jaunimą“ apžvelgiamos su
vaikais ir e. prekyba susijusios problemos. [47] Kaip nurodyta audiovizualinės žiniasklaidos
paslaugų direktyvoje. [48] Įskaitant dabar galiojančias duomenų
apsaugos ir e. privatumo direktyvas. Į vaikus orientuota reklama ir
komercinė praktika turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą dėl nesąžiningos įmonių komercinės
veiklos 2005/29/EB. [49] http://www.easa-alliance.org/page.aspx/386. [50] 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvoje 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus,
jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija su vaikų
pornografija susiję nusikaltimai, vaiko viliojimas, seksualinis smurtas
naudojant internetinę kamerą arba vaikų pornografijos
žiūrėjimas internete neparsisiunčiant rinkmenų laikomi nusikalstamais.
[51] 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės
paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių
aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva), kuria
suteikiamas pagrindas pranešimo ir pašalinimo procedūroms. [52] Pranešta Komunikate „Darni sistema, kuria siekiama
padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės
prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“, COM (2011) 942. [53] Interneto stebėjimo fondas (JK specialioji linija),
2011 m. metinė ir labdaros ataskaita.