This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62019CN0697
Case C-697/19 P: Appeal brought on 20 September 2019 by Sony Corporation, Sony Electronics, Inc against the judgment of the General Court (Fifth Chamber) delivered on 12 July 2019 in Case T-762/15: Sony et Sony Electornics v Commission
C-697/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-762/15. sz., Sony és Sony Electronics kontra Bizottság ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen a Sony Corporation, Sony Electronics, Inc által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés
C-697/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-762/15. sz., Sony és Sony Electronics kontra Bizottság ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen a Sony Corporation, Sony Electronics, Inc által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés
HL C 383., 2019.11.11, p. 49–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
11.11.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 383/49 |
A Törvényszék (ötödik tanács) T-762/15. sz., Sony és Sony Electronics kontra Bizottság ügyben 2019. július 12-én hozott ítélete ellen a Sony Corporation, Sony Electronics, Inc által 2019. szeptember 20-án benyújtott fellebbezés
(C-697/19. P. sz. ügy)
(2019/C 383/59)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Fellebbezők: Sony Corporation, Sony Electronics, Inc (a továbbiakban: Sony vagy fellebbezők) (képviselők: N. Levy ügyvéd, R. Snelders ügyvéd, E. M. Kelly Solicitor)
A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság
A fellebbezők kérelmei
A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:
— |
helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
— |
adjon helyt az első fokon előterjesztett kereseti kérelmeknek; |
— |
a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére, ideértve az elsőfokú eljárás költségeit is. |
Vagylagosan, amennyiben az ügy állása nem teszi lehetővé a Bíróság általi határozathozatalt, a fellebbezők tisztelettel azt kérik, hogy a Bíróság:
— |
az ügyet utalja vissza a Törvényszékhez; |
— |
az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon. |
Jogalapok és fontosabb érvek
Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők négy jogalapra hivatkoznak.
Első jogalap: a Törvényszék tévedett, amikor a határozatban (az AT.39639 – „optikailemez-meghajtók”-ügyben hozott C(2015) 7135 final bizottsági határozat) foglalt indokolást a saját indokolásával helyettesítette.
— |
A határozat azon a megállapításon alapult, hogy a fellebbezők »több különálló jogsértésben« vettek részt, amelyeket egységes és folyamatos jogsértésként is lehetne minősíteni. A Törvényszék elismerte, hogy a határozatban állított egyedi kapcsolatfelvételek közül nem mindegyiket bizonyították be. |
— |
Be nem bizonyított kapcsolatfelvételek nem eredményezhetik az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének megsértését. A Törvényszék mindazonáltal helybenhagyta az egységes és folyamatos jogsértésre vonatkozóan a határozatban tett megállapítást azon az alapon, hogy e nem bizonyított kapcsolatfelvételek általában véve a »bizonyítékok [olyan] összességének« részét képezik, amelyekre a Bizottság támaszkodhat. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy a határozat indokolását a saját indokolásával helyettesítette. |
Második jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor az egységes és folyamatos jogsértésben való, a fellebbezők terhére rótt időszakban történő részvétel megállapítását korlátozottabb számú kapcsolatfelvételek alapján hagyta helyben, mint amelyeket a határozatban azonosítottak.
— |
A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a Sony folyamatosan részt vett az állítólagos jogsértésben, 2004. augusztus 23. és 2006. szeptember 15. között, annak ellenére, hogy elfogadta, hogy volt egy hozzávetőleg nyolc hónapos időszak, amelynek vonatkozásában a Bizottság elmulasztotta bizonyítani, hogy sor került volna bármi olyan versenyellenes kapcsolatfelvételre, amelyben a Sony is érintett volt. |
— |
A Törvényszék érvelése belső ellentmondásokat tartalmaz, amennyiben elfogadja, hogy több mint hat hónapon keresztül nem voltak olyan bizonyított kapcsolatfelvételek, amelyekben a Sony érintett lett volna, ugyanakkor azt is megállapítja, hogy e kapcsolatfelvételekre „két- vagy háromhavonta” került sor. |
Harmadik jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor egy egységes és folyamatos jogsértést akként kezelt, mint amely szükségképpen magában foglalja különálló jogsértések sorozatát.
— |
A Törvényszék elmulasztotta megállapítani, hogy a Bizottság megsértette a Sony védelemhez való jogát, annak ellenére, hogy a Bizottság a határozatban megállapította – anélkül, hogy a kifogásközlésben ezt korábban állította volna –, hogy az állítólagos magatartás nem csupán egységes és folyamatos jogsértésnek minősül, hanem több különálló jogsértésnek is. |
— |
A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a Bizottság megfelelően megindokolta annak megállapítását, hogy a Sony több különálló jogsértést követett el. |
Negyedik jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, megsértette az egyenlő bánásmód és az arányosság elvét, továbbá elmulasztotta az indokolást, amikor helybenhagyta, hogy a Sonyval szemben ugyanazon bevételek alapján szabják ki a bírságot, mint amelyek a Lite-Onnal szembeni külön bírság alapját képezték.
— |
A Törvényszék megsértette a bírságkiszabási iránymutatásban foglalt azon elvet, amely szerint az eladások értékének„tükröznie kell a jogsértés gazdasági jelentőségét”, valamint„a jogsértésben részt vevő egyes vállalkozások egymáshoz viszonyított súlyát”, továbbá megsértette az egyenlő bánásmód és az arányosság elvét. |
— |
A Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettségét, mivel nem érintette megfelelően azt az érvet, amely szerint a kettős számítás megnövelte a jogsértés gazdasági jelentőségét. |
— |
A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította a fellebbezők azon érvét, amely szerint a Bizottság elmulasztotta megindokolni a kialakult gyakorlatától való eltérést. |