EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62021CN0199
Case C-199/21: Request for a preliminary ruling from the Bundesfinanzgericht (Austria) lodged on 30 March 2021 — DN v Finanzamt Österreich
Predmet C-199/21: Zahtjev za prethodnu odluku koji je 30. ožujka 2021. uputio Bundesfinanzgericht (Austrija) – DN/Finanzamt Österreich
Predmet C-199/21: Zahtjev za prethodnu odluku koji je 30. ožujka 2021. uputio Bundesfinanzgericht (Austrija) – DN/Finanzamt Österreich
SL C 242, 21.6.2021, p. 9–10
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.6.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 242/9 |
Zahtjev za prethodnu odluku koji je 30. ožujka 2021. uputio Bundesfinanzgericht (Austrija) – DN/Finanzamt Österreich
(Predmet C-199/21)
(2021/C 242/12)
Jezik postupka: njemački
Sud koji je uputio zahtjev
Bundesfinanzgericht
Stranke glavnog postupka
Tužitelj: DN
Tuženik: Finanzamt Österreich
Prethodna pitanja
Prvo pitanje koje se postavlja zajedno s drugim pitanjem:
Treba li izraz „držav[a] članic[a] koja je nadležna za […] mirovinu” iz članka 67. druge rečenice Uredbe (EZ) br. 883/2004 (1), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 465/2012 (2), tumačiti na način da se njime obuhvaća ona država članica koja je prethodno kao država zaposlenja bila nadležna za obiteljska davanja i koja je sad obvezna isplaćivati starosnu mirovinu, pravo na koju se temelji na prethodnom ostvarivanju prava na slobodu kretanja radnika na njezinu državnom području?
Drugo pitanje:
Treba li tekst članka 68. stavka 1. točke (b) podtočke ii. Uredbe 883/2004 „prava koja postoje po osnovi korištenja mirovina” tumačiti na način da pravo na obiteljska davanja nastaje po osnovi korištenja mirovine ako se, kao prvo, odredbama prava Unije ILI država članica korištenje mirovine predviđa kao uvjet za obiteljska davanja, i kao drugo, ako je osim toga uvjet korištenja mirovine činjenično doista ispunjen tako da „jednostavno korištenje mirovine” nije obuhvaćeno člankom 68. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe 883/2004, a predmetnu državu članicu sa stajališta prava Unije ne treba smatrati „državom nadležnom za mirovinu”?
Treće pitanje, koje se postavlja kao alternativa uz prvo i drugo pitanje, ako je za tumačenje izraza „država nadležna za mirovinu” dovoljno jednostavno korištenje mirovine:
U slučaju korištenja starosne mirovine na koju je pravo ostvareno u okviru primjene propisâ o radnicima migrantima i prije toga obavljanjem djelatnosti u državi članici u razdoblju tijekom kojeg samo država boravišta ili obje države još nisu bile države članice Unije ili Europskog gospodarskog prostora, treba li tekst „omogućava se stjecanje dodatka u visini razlike koja po potrebi prelazi ovaj iznos” iz drugog dijela druge rečenice članka 68. stavka 2. Uredbe 883/2004 s obzirom na presudu Suda od 12. lipnja 1980. u predmetu 733/79, Laterza, tumačiti na način da su prema pravu Unije obiteljska davanja zajamčena u najvećoj mogućoj mjeri čak i u slučaju korištenja mirovine?
Četvrto pitanje:
Treba li članak 60. stavak 1. treću rečenicu Uredbe 987/2009 (3) tumačiti na način da mu se protivi članak 2. stavak 5. Familienlastenausgleichsgesetza 1967 (Zakon o naknadi obiteljskih troškova iz 1967.; u daljnjem tekstu: FLAG 1967) u skladu s kojim, u slučaju razvoda, pravo na obiteljska davanja i odbitak za dijete pripada roditelju koji vodi brigu o kućanstvu sve dok je dijete koje je punoljetno i koje studira dio njegova kućanstva, a koji nije predao zahtjev ni u državi boravišta ni u državi nadležnoj za mirovinu tako da drugi roditelj, koji u Austriji živi kao umirovljenik i koji zapravo jedini snosi teret novčanog uzdržavanja djeteta, izravno na temelju članka 60. stavka 1. treće rečenice Uredbe 987/2009 može podnijeti zahtjev za obiteljska davanja i odbitak za dijete ustanovi države članice čije zakonodavstvo ima prednost u primjerni?
Peto pitanje koje se postavlja zajedno s četvrtim pitanjem:
Treba li članak 60. stavak 1. treću rečenicu Uredbe 987/2009 tumačiti i na način da je u svrhu stjecanja statusa stranke osobe zaposlene u Uniji u postupku u pogledu obiteljskih davanja u državi članici također potrebno i da ta osoba pretežno snosi teret uzdržavanja u smislu članka 1. točke (i) treće podtočke Uredbe 883/2004?
Šesto pitanje:
Treba li odredbe o savjetovanju u skladu s člankom 60. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (u daljnjem tekstu: Uredba 987/2009 ili Provedbena uredba) (SL 2009., L 284, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5., svezak 2., str. 171.) tumačiti na način da ustanove predmetnih država članica trebaju provesti takvo savjetovanje ne samo u slučaju dodjele obiteljskih davanja, nego i u slučaju zahtjeva za povrat obiteljskih davanja?
(1) Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL 2004., L 166, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5, svezak 3. str. 160. i ispravak SL 2020., L 415., str. 88.)
(2) Uredba (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. (SL 2012., L 149., str. 4.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5., svezak 6., str. 328.)
(3) Uredba (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL 2009., L 284, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5., svezak 2., str. 171.)