EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R0240
Regulation (EU) 2021/240 of the European Parliament and of the Council of 10 February 2021 establishing a Technical Support Instrument
Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu
Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu
SL L 57, 18.2.2021, p. 1–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
18.2.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 57/1 |
UREDBA (EU) 2021/240 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 10. veljače 2021.
o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. stavak treći i članak 197. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1) |
U skladu s člancima 120. i 121. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) od država članica zahtijeva se da vode svoje ekonomske politike tako da doprinose ostvarivanju ciljeva Unije i u kontekstu općih smjernica koje oblikuje Vijeće. Člankom 148. Ugovora od država članica zahtijeva se da provode politike zapošljavanja u kojima se uzimaju u obzir smjernice za zapošljavanje koje izrađuje Vijeće. Koordinacija ekonomskih politika država članica stoga je pitanje od zajedničkog interesa. |
(2) |
Člankom 175. Ugovora zahtijeva se, među ostalim, da države članice koordiniraju svoje ekonomske politike tako da ostvaruju ciljeve ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije utvrđene u njegovu članku 174. |
(3) |
Izbijanje bolesti COVID-19 početkom 2020. promijenilo je ekonomske i socijalne prognoze Unije i svijeta u godinama koje dolaze. U Uniji su se pojavili novi prioriteti, koji su povezani s krizom i u čijem su fokusu naročito oporavak i otpornost. Ti prioriteti zahtijevaju hitan i koordiniran odgovor Unije kako bi se pronašlo rješenje za pitanja povezana s ekonomskim, socijalnim i zdravstvenim posljedicama za države članice i ublažila socijalna i ekonomska šteta. Žene su posebno teško pogođene ekonomskim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 te prethodna ekonomska i financijska kriza pokazale su da razvijanje zdravih i otpornih gospodarstava i financijskih sustava utemeljenih na snažnim i održivim ekonomskim i socijalnim strukturama pomaže državama članicama da učinkovitije reagiraju na šokove i da se brže od njih oporave. Također se jasno pokazala potreba za pripravnošću zdravstvenih sustava, ključnih javnih usluga i učinkovitih mehanizama socijalne zaštite. Reforme i ulaganja kojima se povećava rast, koji su održivi, pametni i društveno odgovorni, odgovorne fiskalne politike i otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta kojima se odgovara na nove izazove, rješavaju strukturne gospodarske slabosti i ojačava gospodarska otpornost bit će stoga ključni za vraćanje gospodarstva i društva na put održivog oporavka i za svladavanje ekonomskih, socijalnih i teritorijalnih razlika u Uniji. To bi trebalo učiniti u interesu dobrobiti građana Unije i u skladu s relevantnim načelima temeljnih prava. |
(4) |
Uredbom (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća (4) uspostavljen je Program potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. s proračunom od 142 800 000 EUR u trenutku donošenja. Program potpore strukturnim reformama uspostavljen je radi jačanja kapaciteta država članica za pripremu i provedbu administrativnih i strukturnih reformi kojima se održava rast, među ostalim, putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje sredstava Unije. Tehničku potporu u okviru Programa potpore strukturnim reformama Komisija pruža na zahtjev države članice, a ona može obuhvaćati širok raspon područja politika. Ova je Uredba osmišljena kao nastavak tog programa, koji su države članice pozitivno prihvatile, uz uključivanje relevantnih prilagodbi. |
(5) |
Države članice sve više koriste tehničku pomoć u okviru Programa potpore strukturnim reformama. Stoga bi se ovom Uredbom trebao uspostaviti instrument za tehničku potporu kako bi se i dalje pružala i povećala potpora državama članicama u provođenju reformi („Instrument”). |
(6) |
Na razini Unije europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir kojim se utvrđuju izazovi i prioriteti nacionalnih reformi i prati provedba tih prioriteta. Države članice izrađuju i vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja za potporu tim prioritetima, u kontekstu europskog semestra. Te se strategije predstavljaju uz godišnje nacionalne programe reformi kako bi se utvrdili i koordinirali prioriteti kojima je potrebna potpora u obliku nacionalnih sredstava ili sredstava Unije. One bi također trebale poslužiti tome da se sredstva Unije koriste na usklađen način i da se u najvećoj mjeri ostvari dodana vrijednost financijske potpore koja se dodjeljuje posebice iz programa koje Unija podupire u okviru strukturnih i kohezijskih fondova i drugih programa. U pogledu izazova utvrđenih u kontekstu europskog semestra, Instrument bi imao jasnu dodanu vrijednost u pomaganju državama članicama da pojačaju svoje kapacitete za djelotvornu provedbu preporuka za pojedine zemlje. |
(7) |
Uzimajući u obzir europski zeleni plan kao strategiju rasta Unije i prenošenje obveza koje je Unija preuzela u vezi s provedbom Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Instrumentom će se doprinijeti provedbi europskog zelenog plana, uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju općeg cilja da se 30 % ukupnog rashoda iz proračuna Unije namijeni podupiranju ciljeva u području klime te ostvarenju ambicije da se od 2024. osigura 7,5 %, u 2026. osigura 10 % te u 2027. osigura 10 % godišnje potrošnje u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za ciljeve u području bioraznolikosti, imajući pritom u vidu postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. Relevantna djelovanja trebalo bi utvrđivati tijekom pripreme i provedbe instrumenta te preispitati u kontekstu relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja. Instrumentom bi trebalo rješavati i šire ekološke i socijalne izazove u Uniji, uključujući zaštitu prirodnog kapitala, očuvanje biološke raznolikosti i potporu kružnom gospodarstvu i energetskoj tranziciji, u skladu s Programom održivog razvoja do 2030. Instrumentom bi trebalo podupirati i digitalnu tranziciju i doprinositi stvaranju jedinstvenog digitalnog tržišta. |
(8) |
Opći cilj Instrumenta trebao bi biti promicanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije podupiranjem napora država članica u provedbi reformi. To je potrebno kako bi se potakla javna i privatna ulaganja, podupro održiv i pravedan gospodarski i socijalni oporavak i konvergencija, postigla otpornosti, smanjenje siromaštva i nejednakosti, promicala rodna ravnopravnost, povećala konkurentnost, djelotvorno odgovorilo na izazove utvrđene u donesenim preporukama za pojedine zemlje te kako bi se provodilo pravo Unije. To je također potrebno kako bi se poduprli napori država članica da ojačaju svoje institucijske i administrativne kapacitete te pravosudni okvir, među ostalim, na regionalnoj i lokalnoj razini, te da provedu ciljeve politika olakšavanja socijalno uključive, zelene i digitalne tranzicije, u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama, klimatskim i energetskim ciljevima Unije do 2030. te s ciljem klimatske neutralnosti do 2050., ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i europskim stupom socijalnih prava. |
(9) |
Posebni ciljevi Instrumenta trebali bi biti pomaganje nacionalnim tijelima u njihovim nastojanjima da osmisle, razviju i provedu reforme te da pripreme, izmijene, provedu i revidiraju planove za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (5), među ostalim i razmjenom dobre prakse, odgovarajućim procesima i metodologijama, prema potrebi sudjelovanjem dionika te djelotvornijim i učinkovitijim upravljanjem ljudskim resursima. |
(10) |
Kako bi se državama članicama pomoglo pri osmišljavanju, razvoju i provedbi reformi u svim ključnim ekonomskim i društvenim područjima, Komisija bi na zahtjev države članice trebala nastaviti pružati tehničku potporu u širokom rasponu područja politika koja uključuju upravljanje javnim financijama i imovinom, institucijske i administrativne reforme, pravosudne reforme, poslovno okruženje, financijski sektor i poboljšanje financijske pismenosti, tržišta proizvoda, usluga i rada, obrazovanje i osposobljavanje, rodnu ravnopravnost, održivi razvoj, javno zdravstvo, socijalnu pomoć i skrb, kao i sposobnosti za rano otkrivanje i koordinirani odgovor. Poseban naglasak trebalo bi staviti na djelovanja kojima se potiču zelena i digitalna tranzicija. Instrumentom bi se također trebala podupirati priprema za članstvo u europodručju. |
(11) |
Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Godišnja odobrena sredstva trebali bi odobriti Europski parlament i Vijeće u okviru godišnjeg proračunskog postupka, u granicama višegodišnjeg financijskog okvira i uzimajući u obzir potražnju za Instrumentom. |
(12) |
Kako bi se zadovoljile dodatne potrebe u okviru Instrumenta, države članice trebale bi imati mogućnost prenijeti u proračun Instrumenta sredstva podijeljenog upravljanja dodijeljena u okviru fondova Unije i prenijeti natrag sredstava za koja nisu preuzete obveze, u skladu s uredbom o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize. Prenesena sredstva trebalo bi izvršavati u skladu s pravilima Instrumenta i isključivo u korist dotične države članice. Komisija bi toj državi članici trebala dati povratne informacije o upotrebi prenesenih sredstava. |
(13) |
Kako bi se zadovoljile dodatne potrebe u okviru Instrumenta, država članica trebala bi moći zatražiti dodatnu tehničku potporu te bi trebala platiti troškove te dodatne potpore. Takva bi plaćanja trebala činiti vanjske namjenske prihode u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (7) („Financijska uredba”) te bi se trebala upotrebljavati isključivo u korist dotične države članice. |
(14) |
Tehničku potporu trebalo bi pružati na zahtjev kako bi se poduprla provedba reformi koje država članica poduzima na vlastitu inicijativu, reformi u kontekstu procesa ekonomskog upravljanja, osobito onih kojima se djelotvorno provode preporuke za pojedine zemlje ili djelovanja povezanih s provedbom prava Unije te reformi u vezi s provedbom programâ ekonomske prilagodbe. Instrumentom bi trebalo pružiti i tehničku potporu za pripremu, izmjenu, provedbu i reviziju planova za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241. |
(15) |
U skladu s postojećim pravilima i praksom u okviru Programa potpore strukturnim reformama, trebalo bi uspostaviti jednostavan postupak za podnošenje zahtjeva za tehničku potporu. Zbog toga bi se zahtjevi država članica trebali podnositi do 31. listopada, osim ako je u dodatnim namjenskim pozivima za zahtjeve drukčije navedeno. Za analizu zahtjeva koje podnesu države članice trebalo bi utvrditi odgovarajuće kriterije kako bi se poštovalo temeljno načelo jednakog postupanja, dobrog financijskog upravljanja i transparentnosti. Ti bi se kriteriji trebali temeljiti na hitnosti, ozbiljnosti i opsegu problema te na utvrđenim potrebama za potporom u onim područjima politika u kojima je predviđena tehnička potpora. Komisija bi trebala organizirati dodatne namjenske pozive kojima bi se odgovorilo na konkretne nastajuće potrebe država članica, pri čemu bi se, među ostalim, prednost dala potrebama koje se tiču pripreme, izmjene, provedbe i revizije planova za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241. |
(16) |
Prije podnošenja zahtjeva za tehničku potporu, države članice trebale bi se moći, prema potrebi, savjetovati s relevantnim dionicima, kao što su tijela lokalne i regionalne vlasti, socijalni partneri i civilno društvo, u skladu s nacionalnim pravom i praksama. |
(17) |
Trebalo bi navesti i sadržaj planova suradnje i potpore uz detaljno navođenje mjera za pružanje tehničke potpore državama članicama. U tu bi se svrhu u predviđenim mjerama tehničke potpore i povezanom procijenjenom ukupnom financijskom doprinosu trebala uzeti u obzir djelovanja i aktivnosti koji se financiraju sredstvima iz fondova ili programa Unije. |
(18) |
U svrhu odgovornog postupanja i transparentnosti te kako bi se osigurala vidljivost djelovanja Unije, Komisija bi trebala istodobno proslijediti Europskom parlamentu i Vijeću planove suradnje i potpore, uz poštovanje određenih uvjeta kojima se štite povjerljive informacije. Komisija bi trebala moći provoditi komunikacijske aktivnosti. Komisija bi na svojim internetskim stranicama trebala objavljivati popis odobrenih zahtjeva za tehničku potporu. |
(19) |
Kako bi se osigurala veća transparentnost u pogledu tehničkih doprinosa nacionalnom procesu donošenja odluka, Komisija bi trebala uspostaviti jedinstveni internetski javni repozitorij preko kojeg bi, podložno mjerodavnim pravilima i na temelju savjetovanja s dotičnim državama članicama, trebala moći staviti na raspolaganje konačne studije ili izvješća izrađene u okviru prihvatljivih djelovanja. Kako bi se zaštitile osjetljive i povjerljive informacije povezane s njihovim javnim interesima, države članice trebale bi moći u opravdanim slučajevima zahtijevati da Komisija takve dokumente ne objavljuje bez njihove prethodne suglasnosti. |
(20) |
Trebalo bi utvrditi odredbe o provedbi Instrumenta, posebice o načinu upravljanja, oblicima financiranja mjera tehničke potpore i sadržaju programâ rada, koje bi trebalo donijeti provedbenim aktima. S obzirom na to koliko je važno podržati rad nacionalnih tijela na pokretanju i provedbi reformi, potrebno je omogućiti stopu sufinanciranja bespovratnim sredstvima u visini do 100 % prihvatljivih troškova. Kako bi se omogućila brza mobilizacija tehničke potpore u hitnim slučajevima, trebalo bi predvidjeti donošenje posebnih mjera na ograničeno razdoblje. U tu bi svrhu u okviru programa rada Instrumenta za posebne mjere trebalo izdvojiti ograničeni iznos proračunskih sredstava koji ne prelazi 30 % godišnje dodjele sredstava. |
(21) |
Kako bi se osigurala učinkovita i usklađena dodjela sredstava iz proračuna Unije i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, djelovanja u okviru ove Uredbe trebala bi biti dosljedna i komplementarna s tekućim programima Unije. Dvostruko financiranje za iste rashode trebalo bi izbjegavati. Kako bi se izbjegla udvostručavanja i preklapanja Komisija i nacionalna tijela u svim bi fazama procesa osobito trebala osigurati djelotvornu koordinaciju kako bi se očuvale dosljednost, usklađenost, komplementarnost i sinergije među izvorima financiranja, uključujući financiranje tehničke pomoći. |
(22) |
Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (8) trebalo bi provesti evaluaciju Instrumenta na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima za praćenje, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, posebno za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. |
(23) |
Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala istodobno dostavljati godišnje izvješće o provedbi ove Uredbe. Osim toga, trebalo bi provesti neovisnu evaluaciju u sredini programskog razdoblja u kojoj će se promatrati ostvarenja ciljeva Instrumenta, učinkovitost upotrebe njegovih resursa i njegovu dodanu vrijednost. U tom kontekstu Europski parlament trebao bi moći pozvati Komisiju da sudjeluje u razmjeni gledišta s nadležnim odborom Europskog parlamenta u svrhu rasprave o godišnjem izvješću i provedbi Instrumenta. U neovisnoj ex post evaluaciji trebalo bi, uz navedeno, uzeti u obzir i dugoročni učinak Instrumenta. |
(24) |
Trebalo bi uspostaviti radne programe za provedbu tehničke potpore. Radi osiguranja jednakih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su na temelju članka 322. UFEU-a donijeli Europski parlament i Vijeće. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi. Njima se pobliže određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravne provedbe te se predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
(25) |
U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) te uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (10), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (11) i (EU) 2017/1939 (12), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i ispitivanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se utječe na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (13). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
(26) |
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije” Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
(27) |
Ova Uredba ne bi smjela utjecati na nastavak ili izmjenu mjera potpore koje je Komisija odobrila do 31. prosinca 2020. na temelju Uredbe (EU) 2017/825 ili bilo kojeg drugog akta Unije koji se primjenjuje na tu pomoć. Mjere odobrene u skladu s Uredbom (EU) 2017/825 trebale bi stoga ostati važeće. U tu bi svrhu trebalo utvrditi i prijelaznu odredbu. |
(28) |
Kako bi se omogućila brza provedba mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za tehničku potporu („Instrument”).
Njome se određuju opći cilj i posebni ciljevi Instrumenta, proračun Instrumenta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., oblici financiranja Unije i pravila za pružanje tog financiranja.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
„tehnička potpora” znači mjere koje pomažu nacionalnim tijelima u provedbi institucijskih, administrativnih i strukturnih reformi koje su održive i povećavaju otpornost, kojima se jača ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i pruža potpora javnoj upravi u pripremi održivih ulaganja kojima se povećava otpornost; |
2. |
„nacionalno tijelo” znači jedno javno tijelo na državnoj razini ili više njih, uključujući tijela na regionalnoj i lokalnoj razini, i organizacije država članica u smislu članka 2. točke 42. Financijske uredbe, koji partnerski surađuju u skladu s institucijskim i pravnim okvirom država članica; |
3. |
„fondovi Unije” znači Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond plus, Kohezijski fond, Fond za pravednu tranziciju, Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize; |
4. |
„međunarodna organizacija” znači organizacija u smislu članka 156. Financijske uredbe te organizacije koje se na temelju tog članka smatraju takvim organizacijama; |
5. |
„europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika” ili „europski semestar” znači postupak utvrđen u članku 2-a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (14); |
6. |
„preporuke za pojedine zemlje” znači preporuke Vijeća upućene svakoj državi članici u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a u kontekstu europskog semestra. |
Članak 3.
Opći cilj
Opći je cilj Instrumenta promicanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije podupiranjem napora država članica u provedbi reformi. To je potrebno kako bi se potaklo ulaganje, povećala konkurentnost te postigla održiva gospodarska i socijalna konvergencija, otpornost i oporavak. To je također potrebno kako bi se poduprli napori država članica za jačanje institucijskog i administrativnog kapaciteta, među ostalim, na regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se olakšala socijalno uključiva, zelena i digitalna tranzicija, kako bi se djelotvorno odgovorilo na izazove utvrđene u preporukama za pojedine zemlje i kako bi se provodilo pravo Unije.
Članak 4.
Posebni ciljevi
Kako bi se postigao opći cilj iz članka 3., Instrument ima i posebne ciljeve povezane s pomaganjem nacionalnim tijelima u unapređenju njihovih kapaciteta za:
(a) |
osmišljavanje, razvoj i provedbu reformi; |
(b) |
pripremu, izmjenu, provedbu i reviziju planova za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241. |
Ti se posebni ciljevi ostvaruju u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama, među ostalim, razmjenom dobre prakse, procesâ i metodologija, prema potrebi sudjelovanjem dionika te djelotvornijim i učinkovitijim upravljanjem ljudskim resursima.
Članak 5.
Područje primjene
Posebni ciljevi utvrđeni u članku 4. odnose se na područja politika povezana s kohezijom, konkurentnošću, obrazovanjem, produktivnošću, istraživanjima i inovacijama, pametnim, pravednim, održivim i uključivim rastom, zapošljavanjem i ulaganjima, s posebnim naglaskom na mjerama kojima se potiču digitalna i pravedna zelena tranzicija, a osobito su usmjereni na jedno ili više od sljedećeg:
(a) |
upravljanje javnim financijama i imovinom, proračunski postupak, uključujući uključivanje zelene i rodne perspektive u izradu proračuna, makrofiskalni okvir, upravljanje dugom i gotovinom, rashodovnu i poreznu politiku, poreznu disciplinu, upravljanje prihodima i carinsku uniju, te borbu protiv agresivnog poreznog planiranja, porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
(b) |
institucijsku reformu i učinkovito funkcioniranje javne uprave i e-uprave usmjereno na pružanje usluga, pojednostavnjenje pravila i postupaka, reviziju, povećanje kapaciteta za apsorpciju fondova Unije, promicanje administrativne suradnje, djelotvornu vladavinu prava, reformu pravosudnih sustava, izgradnju kapaciteta tijela za zaštitu tržišnog natjecanja i borbu protiv monopola, jačanje financijskog nadzora i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca; |
(c) |
poslovno okruženje, među ostalim za mala i srednja poduzeća, samozaposlene osobe, poduzetnike i poduzeća socijalnoga gospodarstva, reindustrijalizaciju i premještanje proizvodnje u Uniju, razvoj privatnog sektora, tržišta proizvoda i usluga, javna i privatna ulaganja, među ostalim, u fizičku i virtualnu infrastrukturu, promotore projekata i centre za razvoj projekata, sudjelovanje javnosti u poduzećima, postupke privatizacije, trgovinu i izravna strana ulaganja, tržišno natjecanje i učinkovitu i transparentnu javnu nabavu, održivi sektorski razvoj i potporu istraživanjima, inovacijama te digitalizaciji; |
(d) |
obrazovanje, cjeloživotno učenje i osposobljavanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, politike za mlade, politike tržišta rada, uključujući socijalni dijalog, za otvaranje radnih mjesta, veću zastupljenost podzastupljenih skupina na tržištu rada, dokvalifikaciju i prekvalifikaciju, prvenstveno za digitalne vještine, medijsku pismenost, aktivno građanstvo, aktivno starenje, rodnu ravnopravnost, politike u području civilne zaštite, granica i migracija, promicanje socijalne uključenosti te suzbijanje siromaštva, dohodovne nejednakosti i svih oblika diskriminacije; |
(e) |
javno zdravstvo, skrb i socijalnu pomoć, skrb za djecu te sustave socijalne sigurnosti, koji su pristupačni, povoljni i otporni; |
(f) |
politike za ublažavanje klimatskih promjena, provedbu digitalne i pravedne zelene tranzicije, rješenja za e-upravu, e-nabavu, povezivost, pristup i upravljanje podacima, rješenja za zaštitu podataka, e-učenje, upotrebu rješenja temeljenih na umjetnoj inteligenciji, ekološki stup održivog razvoja i zaštite okoliša, djelovanje u području klime, prijevoz i mobilnost, promicanje kružnoga gospodarstva, energetske i resursne učinkovitosti te obnovljivih izvora energije, postizanje energetske diversifikacije, borbu protiv energetskog siromaštva i pružanje energetske sigurnosti te, u poljoprivrednom sektoru, zaštitu tla i biološke raznolikosti, ribarstvo i održivi razvoj ruralnih, udaljenih i otočnih područja; |
(g) |
politike i zakonsko uređenje financijskog sektora, uključujući financijsku pismenost, financijsku stabilnost, pristup financiranju i kreditiranje realnoga gospodarstva, posebno za mala i srednja poduzeća, samozaposlene osobe i poduzetnike; |
(h) |
proizvodnju, pružanje i praćenje kvalitete podataka i statistike; |
(i) |
pripremu za članstvo u europodručju; i |
(j) |
rano otkrivanje znatnih rizika za javno zdravlje i sigurnost i koordiniran odgovor na njih, kao i osiguravanje kontinuiteta poslovanja i usluga za ključne javne i privatne ustanove i sektore. |
Članak 6.
Proračun
1. Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 864 000 000 EUR u tekućim cijenama.
2. Financijskom omotnicom za Instrument mogu se pokrivati i troškovi koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, koje su potrebne za upravljanje Instrumentom i ostvarivanje njegovih ciljeva, posebno studije, sastanci stručnjaka, aktivnosti informiranja i komunikacije, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve ove Uredbe, troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i svi drugi troškovi tehničke i administrativne pomoći koje Komisija snosi za upravljanje Instrumentom. Troškovi mogu obuhvaćati i troškove drugih aktivnosti potpore, kao što su kontrola kvalitete i praćenje projekata tehničke potpore na terenu, te troškove za stručna savjetovanja i stručnjake za ocjenu i provedbu strukturnih reformi.
3. Uz financijsku omotnicu utvrđenu u stavku 1., sredstva dodijeljena državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja mogu se, na zahtjev država članica i u skladu s uvjetima i postupkom utvrđenima u uredbi o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize, prenijeti u Instrument u svrhu financiranja jasno utvrđenih zahtjeva za tehničku potporu te prenijeti natrag ako obveze nisu preuzete. Ta se sredstva upotrebljavaju isključivo u korist države članice koja je zatražila prijenos, među ostalim, na regionalnoj i lokalnoj razini.
Članak 7.
Plaćanja za dodatnu tehničku potporu
1. Uz tehničku pomoć koja se pokriva iz proračuna utvrđenog u članku 6., države članice mogu zatražiti dodatnu tehničku potporu u okviru Instrumenta i plaćaju troškove koji se odnose na takvu dodatnu potporu.
2. Plaćanja koja država članica izvrši na temelju stavka 1. ovog članka čine vanjske namjenske prihode predviđene temeljnim aktom u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe i upotrebljavaju se isključivo u korist te države članice.
POGLAVLJE II.
TEHNIČKA POTPORA
Članak 8.
Prihvatljiva djelovanja za tehničku potporu
Radi ostvarivanja ciljeva iz članaka 3. i 4. Instrumentom se financiraju osobito sljedeće vrste djelovanja:
(a) |
pružanje stručnog znanja u vezi sa savjetovanjem o politikama i njihovim izmjenama, izradom strategija i planova reformi te u vezi sa zakonodavnim, institucijskim, strukturnim i administrativnim reformama; |
(b) |
kratkoročno ili dugoročno pružanje pomoći stručnjaka, među ostalim stručnjaka na terenu, za obavljanje poslova u određenim područjima ili obavljanje operativnih aktivnosti, što prema potrebi uključuje i usluge usmenog i pismenog prevođenja te potpore suradnji, administrativnu pomoć, infrastrukturu i opremu; |
(c) |
izgradnja institucijskih, administrativnih ili sektorskih kapaciteta i s time povezanih potpornih djelovanja na svim razinama upravljanja, čime se prema potrebi doprinosi i jačanju uloge civilnog društva, uključujući socijalne partnere, osobito putem:
|
(d) |
prikupljanje podataka i statistika, izrada zajedničkih metodologija, uključujući praćenje i uvođenje rodnih i klimatskih pitanja, te, prema potrebi, pokazatelja ili referentnih mjerila; |
(e) |
organizacija lokalne operativne podrške u područjima kao što su azil, migracije i nadzor granica; |
(f) |
izgradnja informatičkih kapaciteta, uključujući stručno znanje u vezi s razvojem, održavanjem, funkcioniranjem i kontrolom kvalitete informatičke infrastrukture i aplikacija potrebnih za provedbu relevantnih reformi, s kibersigurnošću, softverskim i hardverskim rješenjima otvorenog koda, rješenjima za zaštitu podataka te stručno znanje u vezi s programima usmjerenima na digitalizaciju javnih usluga, posebice u uslugama kao što su zdravstvo, obrazovanje i pravosuđe; |
(g) |
provođenje studija, uključujući studije izvedivosti, istraživanja, analize i ankete, evaluacije i procjene učinka, uključujući procjene učinka s obzirom na rod te izrada i objavljivanje vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; |
(h) |
uspostava i provedba komunikacijskih projekata i strategija za učenje, uključujući e-učenje, suradnju, podizanje razine svijesti, aktivnosti širenja znanja i razmjenu dobre prakse; organizacija kampanja za podizanje razine svijesti i informativnih kampanja, medijskih kampanja i događanja, uključujući korporativnu komunikaciju i, prema potrebi, komunikaciju putem društvenih mreža ili platformi; |
(i) |
prikupljanje i objavljivanje materijala za širenje informacija i rezultata tehničke potpore koja se pruža u okviru Instrumenta, među ostalim kroz razvoj, funkcioniranje i održavanje sustava i alata koji se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; i |
(j) |
sve druge relevantne aktivnosti za potporu općem cilju i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. odnosno članku 4. |
Članak 9.
Zahtjev za tehničku potporu
1. Država članica koja želi primiti tehničku potporu u okviru Instrumenta podnosi Komisiji zahtjev za tehničku potporu u kojem određuje područja politike i prioritete za potporu unutar područje primjene kako je utvrđeno u članku 5. Takvi se zahtjevi podnose do 31. listopada, osim ako je u dodatnim namjenskim pozivima za zahtjeve iz stavka 4. ovog članka drukčije navedeno. Komisija može pružiti smjernice o glavnim elementima koje treba uključiti u zahtjev za tehničku potporu.
2. Kako bi reforme koje države članice nastoje provesti dobile široku potporu i kako bi se postigla visoka razina sudjelovanja, države članice koje žele primiti tehničku potporu u okviru instrumenta mogu se, prema potrebi, savjetovati s relevantnim dionicima prije podnošenja zahtjeva za tehničku potporu, u skladu s nacionalnim pravom i praksom.
3. Države članice mogu podnijeti zahtjev za tehničku potporu u slučajevima koji se odnose na:
(a) |
reforme koje države članice provode na vlastitu inicijativu i u skladu s općim ciljem i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. odnosno članku 4.; |
(b) |
provedbu reformi kojima se održava rast i povećava otpornosti u kontekstu procesa ekonomskog upravljanja, osobito preporuka za pojedine zemlje izdanih u kontekstu europskog semestra ili djelovanja povezanih s provedbom prava Unije; |
(c) |
provedbu programâ ekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć Unije na temelju postojećih instrumenata, a posebno u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) za države članice europodručja i Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 (16) za države članice izvan europodručja; |
(d) |
pripremu, izmjenu i reviziju planova za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 i njihovu provedbu od strane država članica. |
4. Komisija organizira dodatne namjenske pozive za zahtjeve kao odgovor na specifične nastajuće potrebe država članica, kao što je podnošenje zahtjeva povezanih s okolnostima iz stavka 3. točke (d).
5. Uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja i na temelju dijaloga s državom članicom, među ostalim u kontekstu europskog semestra, Komisija analizira zahtjeve za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih izazova, potreba za potporom u vezi s dotičnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja te institucionalnog i općeg administrativnog kapaciteta dotičnih država članica.
Na temelju te analize i uzimajući u obzir postojeća djelovanja i mjere koji se financiraju iz fondova Unije ili drugih programa Unije, Komisija i dotične države članice dogovaraju prioritetna područja za potporu, ciljeve, indikativne rokove, opseg mjera potpore i predviđeni ukupni financijski doprinos za takvu tehničku potporu, što se navodi u planu suradnje i potpore („plan suradnje i potpore”).
6. Mjere koje se odnose na planove država članica za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 utvrđuju se u planu suradnje i potpore odvojeno od ostalih mjera tehničke potpore.
Članak 10.
Izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća o planovima suradnje i potpore te komuniciranje u vezi s tim planovima
1. Komisija bez nepotrebnog odgađanja, uz pristanak dotične države članice, istodobno dostavlja plan suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću. Dotična država članica može odbiti dati takav pristanak u slučaju osjetljivih ili povjerljivih informacije čije bi otkrivanje ugrozilo javne interese države članice.
2. Neovisno o stavku 1., Komisija dostavlja plan suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću:
(a) |
čim dotična država članica izbriše sve osjetljive ili povjerljive informacije čije bi otkrivanje ugrozilo javne interese države članice; |
(b) |
nakon što prođe određeno razumno vrijeme, kad otkrivanje relevantnih informacija ne bi negativno utjecalo na provedbu mjera potpore, a u svakom slučaju najkasnije dva mjeseca nakon provedbe takvih mjera u okviru plana suradnje i potpore. |
3. Komisija može provoditi komunikacijske aktivnosti radi osiguravanja vidljivosti financiranja Unije za mjere potpore predviđene u planovima suradnje i potpore, među ostalim i zajedničkim komunikacijskim aktivnostima s nacionalnim tijelima te s uredima Europskog parlamenta i Komisije u dotičnoj državi članici. Komisija na svojim internetskim stranicama objavljuje popis odobrenih zahtjeva za tehničku potporu te se taj popis redovito ažurira. Komisija o tim projektima redovito obavješćuje predstavništva Europskog parlamenta i Komisije u dotičnim državama članicama.
Članak 11.
Dodatno financiranje
Djelovanja koja se financiraju u okviru Instrumenta mogu primiti potporu iz drugih programa, instrumenata ili fondova Unije u okviru proračuna Unije pod uvjetom da se tom potporom ne pokrivaju isti troškovi.
Članak 12.
Provedba Instrumenta
1. Komisija provodi Instrument u skladu s Financijskom uredbom.
2. Mjere u okviru Instrumenta mogu izravno provoditi Komisija ili neizravno osobe ili subjekti u skladu s člankom 62. stavkom 1. Financijske uredbe. Konkretno, potpora Unije za djelovanja u skladu s člankom 8. ove Uredbe dostupna je u obliku:
(a) |
bespovratnih sredstava; |
(b) |
ugovora o javnoj nabavi; |
(c) |
nadoknade troškova vanjskih stručnjaka, uključujući stručnjake iz nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela država članica koje pružaju ili primaju potporu; |
(d) |
doprinosa skrbničkim fondovima koje su osnovale međunarodne organizacije; i |
(e) |
djelovanja koja se provode u okviru neizravnog upravljanja. |
3. Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti nacionalnim tijelima, grupi Europske investicijske banke, međunarodnim organizacijama, javnim ili privatnim tijelima te subjektima koji imaju zakoniti poslovni nastan u:
(a) |
državama članicama; |
(b) |
zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s uvjetima određenima u tom sporazumu. |
Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi do 100 % prihvatljivih troškova.
4. Tehnička potpora može se pružiti u suradnji s tijelima drugih država članica i međunarodnim organizacijama.
5. Tehničku potporu mogu pružati i pojedinačni stručnjaci koje se može pozvati da doprinesu odabranim aktivnostima koje su organizirane, kada god je to potrebno za ostvarivanje posebnih ciljeva iz članka 4.
6. Kako bi se provela tehnička potpora Komisija donosi godišnje programe rada provedbenim aktima te o tome izvješćuje Europski parlament i Vijeće.
U programima rada utvrđuju se:
(a) |
dodjela sredstava za Instrument; |
(b) |
mjere iz stavka 2. ovog članka, u skladu s općim ciljem i posebnim ciljevima iz članka 3. odnosno članka 4. ove Uredbe, te unutar područja primjene iz članka 5. i prihvatljivih djelovanja iz članka 8. ove Uredbe; i |
(c) |
kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te svi elementi propisani Financijskom uredbom. |
7. Kako bi se osigurala pravovremena dostupnost sredstava, ograničeni dio programa rada, koji ne prelazi 30 % godišnje dodjele sredstava, odvaja se za posebne mjere u slučaju nepredviđenih i propisno opravdanih hitnih razloga koji zahtijevaju trenutačan odgovor, uključujući ozbiljan poremećaj u gospodarstvu ili bitne okolnosti koje ozbiljno utječu na ekonomske, socijalne ili zdravstvene uvjete u državi članici i koje su izvan njezine kontrole.
Komisija može u skladu s ciljevima i djelovanjima utvrđenima u ovoj Uredbi, na zahtjev države članice koja želi primiti tehničku potporu, donijeti posebne mjere za pružanje tehničke potpore nacionalnim tijelima kako bi se odgovorilo na hitne potrebe. Te su posebne mjere privremenog karaktera i povezane s okolnostima navedenima u članku 9. stavku 3. Te posebne mjere prestaju se provoditi nakon šest mjeseci od njihovog donošenja i mogu se zamijeniti tehničkom potporom u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 9.
POGLAVLJE III.
KOMPLEMENTARNOST, PRAĆENJE I EVALUACIJA
Članak 13.
Koordinacija i komplementarnost
1. Komisija i dotične države članice, razmjerno svojim nadležnostima, potiču sinergiju i osiguravaju djelotvornu koordinaciju Instrumenta s drugim programima i instrumentima Unije, a osobito koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije. U tu svrhu:
(a) |
osiguravaju komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj i lokalnoj razini, osobito u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |
(b) |
optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora ili preklapanja; |
(c) |
osiguravaju blisku suradnju među nadležnima za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se pružila usklađena i usmjerena djelovanja potpore u okviru Instrumenta. |
2. Komisija nastoji osigurati komplementarnost i sinergiju s potporom koju pružaju druge relevantne međunarodne organizacije.
Članak 14.
Praćenje provedbe
1. Komisija prati provedbu Instrumenta i mjeri ostvarivanje općeg cilja i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. odnosno članku 4., među ostalim, koristeći planove suradnje i potpore. Pokazatelji koje treba upotrebljavati za izvješćivanje o napretku i za potrebe praćenja i evaluacije ove Uredbe u pogledu ostvarivanja općeg cilja i posebnih ciljeva utvrđeni su u Prilogu. Praćenje provedbe mora biti usmjereno i razmjerno aktivnostima koje se provode u okviru Instrumenta.
2. Sustav za izvješćivanje o uspješnosti osigurava da se podaci za praćenje provedbe Instrumenta i rezultata prikupljaju na učinkovit, djelotvoran i pravodoban način te da su razvrstani prema rodu kada je to relevantno i izvedivo. U tu se svrhu uvode razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.
Članak 15.
Godišnje izvješće
1. Komisija istodobno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću godišnje izvješće o provedbi ove Uredbe („godišnje izvješće”).
2. Godišnje izvješće sadržava informacije o:
(a) |
zahtjevima za potporu koje su podnijele države članice u skladu s člankom 9. stavkom 1.; |
(b) |
analizi primjene kriterija iz članka 9. stavka 3. na temelju kojih se analiziraju zahtjevi za potporu koje su podnijele države članice; |
(c) |
planovima suradnje i potpore kako je navedeno u članku 9. stavku 5.; |
(d) |
posebnim mjerama donesenima na temelju članka 12. stavka 7.; |
(e) |
provedbi mjera potpore, prema potrebi i na nacionalnoj i regionalnoj razini; i |
(f) |
komunikacijskim aktivnostima koje provodi Komisija. |
3. Europski parlament može pozvati Komisiju da sudjeluje u razmjeni gledišta s nadležnim odborom Europskog parlamenta u svrhu rasprave o godišnjem izvješću i provedbi Instrumenta.
Članak 16.
Evaluacija u sredini programskog razdoblja i ex post evaluacija
1. Do 20. veljače 2025. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću, kao i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija, istodobno dostavlja izvješće o neovisnoj evaluaciji provedbe ove Uredbe u sredini programskog razdoblja. U tom se izvješću posebice ocjenjuje u kojoj su mjeri ostvareni opći cilj i posebni ciljevi iz članka 3. odnosno članka 4., adekvatnost i učinkovitost upotrebe resursa i europska dodana vrijednost. U njemu se isto tako utvrđuje jesu li svi ciljevi i djelovanja i dalje relevantni. Prema potrebi, rezultati izvješća o evaluaciji u sredini programskog razdoblja mogu se upotrijebiti za sve relevantne zakonodavne prijedloge.
2. Do 31. prosinca 2030. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću, kao i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija, istodobno podnosi izvješće o neovisnoj ex post evaluaciji. To se izvješće o sastoji od opće procjene provedbe ove Uredbe i uključuje informacije o dugoročnom učinku Uredbe.
Članak 17.
Transparentnost
Komisija uspostavlja jedinstveni internetski javni repozitorij kojim može, podložno primjenjivim pravilima i na temelju savjetovanja s dotičnim državama članicama, staviti na raspolaganje konačne studije ili izvješća izrađene u okviru prihvatljivih djelovanja utvrđenih u članku 8. U opravdanim slučajevima dotične države članice mogu zahtijevati da Komisija takve dokumente ne objavljuje bez njihove prethodne suglasnosti.
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 18.
Informiranje, komunikacija i promidžba
1. Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.
2. Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Instrument, na djelovanja poduzeta na temelju Instrumenta i na postignute rezultate, među ostalim, prema potrebi i uz suglasnost nacionalnih tijela, zajedničkim komunikacijskim aktivnostima s nacionalnim tijelima i uredima Europskog parlamenta i Komisije u dotičnoj državi članici.
Članak 19.
Prijelazna odredba
1. Na djelovanja i aktivnosti tehničke potpore koji su pokrenuti prije 31. prosinca 2020. na temelju Uredbe (EU) 2017/825 nastavlja se primjenjivati ta uredba sve do njihovog završetka.
2. Financijskom omotnicom utvrđenom u članku 6. stavku 1. ove Uredbe mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći, što uključuje praćenje, komunikaciju i evaluaciju koji su obvezni na temelju Uredbe (EU) 2017/825, a koji nisu dovršeni do 31. prosinca 2020.
3. Ako je potrebno, odobrena sredstva mogu se unijeti u proračun nakon 2020. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 6. stavku 2. ove Uredbe kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima i aktivnostima koji su pokrenuti na temelju Uredbe (EU) 2017/825, a nisu dovršeni do 31. prosinca 2020.
Članak 20.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2021.
Za Europski parlament
Predsjednik
D. M. SASSOLI
Za Vijeće
Predsjednica
A. P. ZACARIAS
(1) SL C 364, 28.10.2020., str. 132.
(2) SL C 440, 18.12.2020., str. 160.
(3) Stajalište Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 2. veljače 2021.
(4) Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (SL L 129, 19.5.2017., str. 1.).
(5) Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (vidjeti stranicu 17. ovog Službenog lista).
(6) SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.
(7) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
(8) SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
(9) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
(10) Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
(11) Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
(12) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
(13) Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).
(14) Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).
(15) Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).
(16) Uredba Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.).
PRILOG
POKAZATELJI
Postizanje općeg cilja i posebnih ciljeva iz članka 3. odnosno članka 4. mjeri se na osnovi sljedećih pokazatelja, koji trebaju biti podijeljeni po državama članicama i području intervencije.
Pokazatelji se upotrebljavaju u skladu s dostupnim podacima i informacijama, uključujući kvantitativne i/ili kvalitativne podatke.
Pokazatelji ostvarenja
(a) |
broj dovršenih planova suradnje i potpore |
(b) |
broj provedenih aktivnosti tehničke potpore |
(c) |
rezultati aktivnosti tehničke potpore, kao što su akcijski planovi, planovi, smjernice, priručnici i preporuke |
Pokazatelji rezultata
(d) |
ishodi aktivnosti pružene tehničke potpore, kao što su donošenje strategije, donošenje novog zakona/akta ili izmjena postojećeg te donošenje novih postupaka i djelovanja za poboljšanje provedbe reformi |
Pokazatelji učinka
(e) |
ciljevi utvrđeni u planovima suradnje i potpore koji su ostvareni, među ostalim, zahvaljujući primljenoj tehničkoj potpori |
Komisija provodi i ex post evaluaciju iz članka 16. kako bi utvrdila veze između pružene tehničke potpore i provedbe relevantnih mjera u dotičnoj državi članici s ciljem povećanja otpornosti, održivog rasta, radnih mjesta i kohezije.