EUROOPA KOMISJON
Brüssel,18.11.2022
COM(2022) 710 final
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE
Tugevam avaliku sektori koostalitlusvõime poliitika
Avalike teenuste ühendamine, avaliku poliitika toetamine ja avalike hüvede loomine
Koostalitleva Euroopa suunas
{SWD(2022) 710 final}
Sisukord
1.
Sissejuhatus teemasse
2.
Koostalitlusvõimelise avaliku sektori digiülemineku juhtimine
2.1
Mis on koostalitlusvõime...
2.2
… ja miks on koostalitlusvõime parandamine ELi jaoks oluline?
3.
ELi koostalitlusvõime alase koostöö tugevdamine
3.1
Koostalitlusvõime ühise juhtimise loomine
3.2
Kõigi valitsemistasandite kaasamine
3.3
Innovatsiooni ja GovTech-koostöö edendamine
3.4
Mõju jälgimine
4.
ELi poliitikavaldkondade muutmine kavandatult koostalitlevaks ja digivalmiks
4.1
ELi poliitika kujundamine digiajastul
4.2
Koostalitlusvõime rahastamise suunamine
4.3
Koostalitlusvõime integreerimine ELi andme- ja innovatsioonipoliitikasse
4.4
Rahvusvahelise koostöö arendamine avaliku sektori koostalitlusvõime valdkonnas
1.Sissejuhatus teemasse
Koostalitlusvõimelised digitaalsed avalikud teenused on olulised Euroopa Liidu ühtse turu edukaks digiüleminekuks. Tööstusele ja ühiskonnale võiks olla väga kasulik, kui Euroopa avaliku sektori digiüleminek oleks kaasav, õiglane ja avatud, kestlik, väärtustel põhinev ja koostalitlusvõimeline. Avaliku sektori digiüleminek tekitab väga olulisi tõuke- ja tõmbetegureid Euroopa tööstussektori ja ühiskonna digipöördeks. ELi valitsused ning kohalikud ja piirkondlikud kogukonnad
on tunnistanud avaliku sektori kaalu ja potentsiaali väärtuspõhisel euroopalikul digiüleminekul ning seda on kinnitanud ka ELi digikompass, milles määratletakse avalik sektor ühena neljast põhipunktist, mis tähistavad ELi digitaalset trajektoori. Riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades on samuti esile kerkinud digitaalsete avaliku halduse asutuste teema, mille jaoks on kokku kavandatud 47 miljardi euro ulatuses investeeringuid.
Suurem keskendumine avaliku sektori koostalitlusvõimele toetab Euroopa majanduse taastamiseks tehtavaid jõupingutusi ja vastupanuvõimet, ühendades tõhusalt haldusasutused ja poliitikameetmed, inimesed ja ettevõtjad, et pakkuda sujuvaid teenuseid ja andmevoogusid. See hõlmab ELi poliitika digiajastule vastavaks muutmist, tagades tihedas koostöös poliitikakujundajate ja IKT ekspertidega poliitika tõhusa rakendamise digivahendite abil ja koostalitlusvõime poliitika kujundamise etapis. See hõlmab ka positiivse innovatsioonialase koostööahela loomist digitaalsete avalike teenuste väljatöötamiseks ja osutamiseks.
Käesolev teatis on lisatud koostalitleva Euroopa määruse ettepanekule, mille eesmärk on luua ühine koostalitlusvõime juhtimine ja hõlbustada koostalitluslahenduste ökosüsteemi koosloomist kogu ELis. Lahenduste ühine arendamine ning ennast tõestanud vahendite jagamine ja taaskasutamine on kiire ja kulutõhus lähenemisviis digitaalsete avalike teenuste väljatöötamisel. Tugevdatud koostalitlusvõime alane koostöö on oluline, et kasutada täielikult ära avaliku sektori potentsiaali muutuste elluviimiseks, vältida killustumist ning parandada ühendatust ja andmete jagamist. Sel moel aitab kavandatav poliitikaraamistik kaitsta Euroopa digitaalset suveräänsust ja suurendada digitaalset subsidiaarsust. ELi valitsuste koostalitlusvõime poliitika tugevdamine aitab kaasa komisjoni prioriteetidele ja digipoliitika tegevuskavale, muutes Euroopa avaliku sektori digiajastule vastavaks.
2.Koostalitlusvõimelise avaliku sektori digiülemineku juhtimine
2.1Mis on koostalitlusvõime...
Avaliku sektori koostalitlusvõime võimaldab haldusasutustel teha koostööd ja panna avalikud teenused toimima piiri-, sektori- ja organisatsiooniüleselt. See toob kasu inimestele ja ettevõtetele, kes nendest ühendatud teenustest sõltuvad. Samuti on see kasulik kogukondadele ja haldusasutustele endile, kes sõltuvad oma otsuste tegemisel erinevatest avaliku või erasektori allikatest pärit usaldusväärsetest andmetest ning peavad saavutama poliitilised eesmärgid, mis on sageli piiri- ja sektoriüleselt omavahel seotud. Koostalitlusvõimel on oma osa nii organisatsioonide ja poliitikasektorite sees kui ka nende vahel, eelkõige valdkondades, millel on tugev seos avaliku sektoriga, nagu justiits- ja siseküsimused, maksustamine ja toll, transport, keskkond ja põllumajandus ning tervishoid, samuti äri- ja tööstusvaldkonna reguleerimine. Koostalitlusvõime on ELi digi- ja andmepoliitikas kindlalt juurdunud teema.
Avalikke teenuseid osutatakse ja kasutatakse eri tasanditel, eelkõige kohalikul, aga ka piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Nad toimivad harva isoleeritult, kuna andmete vahetamiseks ja nõutava teenuse osutamiseks lõppkasutajatele on vaja juurdepääsu eri tasanditel või sektorites loodud registritele. Suur osa neist andmetest asub väljaspool konkreetset poliitikavaldkonda või riigiasutust ja üha enam ka väljaspool riigipiire. See tähendab, et avalikud teenused kogu Euroopas kujutavad endast uut „võrkude võrgustikku“, mis ühendab suurel määral suveräänseid osalejaid kõigil valitsemistasanditel, kellel kõigil on oma õigusraamistik ja volitused, kuid kes kõik on ometi omavahel seotud. Sarnaselt loodud üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkudega moodustavad avalikud teenused oma üleeuroopalise võrgu, mis põhineb koostalitlusvõimel.
Mõnikord peetakse koostalitlusvõimet pelgalt tehniliseks küsimuseks. Siiski ei piisa haldusasutuste, andmevoogude ja teenuste tõhusaks ühendamiseks üksnes tehnilistest aspektidest. On vaja tagada tehniline ühendusvõimsus ja semantiline arusaamine asjaomaste andmete vahetamiseks ja töötlemiseks ning luua nõutav organisatsiooniline ja õiguslik kontekst, näiteks seoses andmetele juurdepääsu, nende vahetamise või taaskasutamise õigusega. Koordineerimise ja sidususe huvides nõuab koostalitlusvõime ka integreeritud juhtimist. Need koostalitlusvõime põhitingimused ehk tasandid on sätestatud Euroopa koostalitlusvõime raamistikus (EIF), mis on kontseptuaalne mudel, mille töötasid välja kogu Euroopa digitaalse avaliku sektori praktikud 2004. aastal ja mida on pärast seda kaks korda ajakohastatud. Sel perioodil kujunes koostalitlusvõime kooskõlas üha enam ühendatud maailmaga haldusasutuste ja teenuste digiülemineku oluliseks aspektiks.
Euroopa koostalitlusvõime raamistikust on nüüdseks saanud üldtunnustatud poliitikaraamistik koostalitlusvõime tagamiseks ELis ja väljaspool seda. Arvestades selle konkreetset ülesannet teenida ühist avalikku eesmärki, peab see koostalitlusvõime vundament olema läbipaistev, kaasav, õiglane ja turvaline ning põhinema kindlalt ELi väärtustel. Just koostalitlusvõime võimaldab avaliku sektori osalejatel ühendust hoida, koostööd teha ja andmeid vahetada, kaitstes samal ajal suveräänsust ja subsidiaarsust.
2.2… ja miks on koostalitlusvõime parandamine ELi jaoks oluline?
Avaliku sektori tulemuslikkuse paranemine tänu koostalitlusvõime täielikule rakendamisele kõigil haldustasanditel võib tuua kaasa ELi SKP suurenemise hinnanguliselt 0,4 % võrra. Üksikisikud võivad säästa kuni 24 miljonit tundi aastas ehk 543 miljonit eurot. Ettevõtjad võivad säästa 30 miljardit tundi ehk 568 miljardit eurot aastas. Piiriülesele koostalitlusvõimele omistatav hinnanguline aastane kulude kokkuhoid jääb kodanike puhul vahemikku 5,5–6,3 miljonit eurot ja ettevõtjate puhul 5,7–19,2 miljardit eurot.
Juhtumiuuringud näitavad ka, et koostalitlusvõimel on lisaks tõhususe suurenemisele positiivne mõju ka muudele avalikele hüvedele. Näiteks parandavad ennetavad avalikud teenused ja mitmekeelne semantiline tugi juurdepääsu avalikele teenustele ja nende kaasavust ning suurendavad seeläbi üldsuse usaldust.
Nagu COVID-19 pandeemia on näidanud, on koostalitlusvõime kriisi ajal eluliselt tähtis. Koostalitlusvõime oli vajalik mitte ainult kogu ELis kättesaadavate digitaalsete COVID-19 tõendite loomiseks, vaid ka andmete reaalajas jagamiseks haiglate intensiivraviüksustes kasutada olevate voodikohtade kohta. Koostalitlusvõime aitab riigil olla paindlikum ja tagada reaalajas teabe kättesaadavuse sektoriüleselt ja kõigil haldustasanditel; see aitab hinnata poliitika tulemuslikkust ja loob stiimuleid, et jätkata innovatsiooni, jagada jõupingutusi ja täita lünki kõigis poliitikavaldkondades.
Praegune mittesiduv koostalitlusvõime alase koostöö poliitikaraamistik ei ole aga piisav, et seda hinnangulist kasu maksimaalselt ära kasutada. Kuigi digivalitsus ja andmeeksperdid on märkimisväärse pühendumusega välja töötanud laiaulatusliku ühise ELi koostalitlusvõime acquis’ koostöötavade, kontseptsioonide, taaskasutatavate lahenduste, avatud spetsifikatsioonide ja vahendite kohta, mis toetavad riiklikke reformipüüdlusi ja ELi väljakujunenud poliitikat, on hiljutised hindamised toonud esile selle täiesti vabatahtliku koostöö olulised piirangud.
Digitaalseid aspekte, sealhulgas andmetele juurdepääsu ja andmete jagamise aspekte, käsitletakse poliitikakujundamise protsessis sageli liiga hilja. Koostalitlusvõimega seotud kaalutlused ei ole avalikesse teenustesse sisse projekteeritud. Selle tulemuseks on suured rakendamisega seotud riskid ja kulud, kasutamata võimalused ning halvimal juhul õõnestab see suuremahulisi digiteerimisest sõltuvaid projekte. Haldusasutused saavad olla koostalitlusvõimelised ainult siis, kui õiged hindamised ja valikud tehakse poliitikakujundamise varases etapis. Kui koostalitlusvõimet ei parandata, võib EL käest lasta võimaluse vähendada märkimisväärselt halduskoormust. See vähendaks haldusasutuste vastupanuvõimet, nõrgendaks nende innovatsioonisuutlikkust ja halvimal juhul takistaks neil kriisi ajal tegutseda. Haldusasutuste piiriülene koostöö peab muutuma sama loomulikuks ja sujuvaks kui piiri ületavad rongid või energiavood riiklike võrkude vahel. COVID-19 pandeemiale reageerimine tõi avaliku sektori stabiilse piiriülese ja sektoritevahelise digitaalse suhtluse tähtsuse selgelt esile.
Sellega seoses, ja kuna digiüleminek kogub hoogu, on avaliku sektori ümberkujundamise eest vastutavad ELi ministrid ja liikmesriikide infojuhid hakanud üha enam väljendama vajadust tugevdada Euroopa koostalitlusvõime alast koostööd. Nad nõuavad stabiilset organisatsioonilist struktuuri, Euroopa koostalitlusvõime raamistiku üldist rakendamist ning üldtunnustatud ja avatud spetsifikatsioonide ja taaskasutamiseks sobivate lahenduste väljaselgitamist. Samuti kutsuvad nad üles kasutama lõimitud koostalitlusvõime lähenemisviisi ning paremini koordineerima eksperimenteerimist ja innovatsiooni avalikus sektoris, sealhulgas koostööd erasektoriga („GovTech“). Komisjoni ettepanek tugevdada ELi avaliku sektori koostalitlusvõime poliitikat vastab nendele vajadustele.
3.ELi koostalitlusvõime alase koostöö tugevdamine
3.1Koostalitlusvõime ühise juhtimise loomine
Kavandatava Koostalitleva Euroopa määrusega tahetakse luua struktureeritud, läbipaistev ja kaasav koostööraamistik, mis tagaks kohanemisvõime ja innovatsioonisuutlikkuse, mida avalik sektor vajab muutuvas tehnilises, ühiskondlikus ja poliitilises olukorras. Koostalitusvõimet ei ole võimalik saavutada ülevalt alla ühe üksuse poolt, samuti ei ole seda võimalik saavutada alt üles suunatud meetmetega üksikute osalejate poolt. See nõuab tõhusat koostööd poliitikakujundajate ja poliitika elluviijate vahel kõigil valitsemistasanditel ja kõigis sektorites. See nõuab ka avatud, kuid stabiilset ja integreeritud juhtimisraamistikku. Sellist, mis tagab subsidiaarsuse, luues tõhusa ühisvastutuse. Sellist, mis on tuleviku jaoks jätkusuutlik, sest asi, mis on kavandatud koostalitlusvõimeliseks, vananeb aeglasemalt. Sellist, mis muudab avaliku sektori ümberkujundamise potentsiaali reaalsuseks ja kaitseb avalikke väärtusi. Kavandatava Koostalitleva Euroopa määruse eesmärk on luua selline koostööraamistik. Sellega nähakse ette Koostalitleva Euroopa nõukoja loomine, et juhtida ühiseid koostalitlusvõime alaseid jõupingutusi, tuues kokku liikmesriikide kesksed digiülemineku asutused ja ELi institutsioonid. Samuti luuakse sellega avatud Koostalitleva Euroopa kogukond, kuhu kuuluvad eksperdid, praktikud ja huvitatud isikud, et tagada läbipaistvus ja seotus rohujuuretasandi tavadega.
Tehnoloogia kiire arengu ja üha muutuvate poliitiliste vajaduste tõttu on koostalitlusvõime n-ö liikuv sihtmärk. See nõuab spetsiaalset innovatsioonisõbralikku ja avatud õiguslikku ülesehitust, mis väldib regulatiivset ja tehnoloogilist kinnistumist. Muud võimalused, nagu praegu kasutatavate tehnoloogiate sätestamine õigusaktides, võivad kahjustada tulevast innovatsiooni ning piirata haldusasutuste suutlikkust kohaneda muutuvate vajaduste ja uute tehnoloogiatega. Koostalitlusvõime poliitika kujundamine ja reguleerimine peavad olema uuenduslikud ja digivalmidusega. Kavandatava Koostalitleva Euroopa määruse eesmärk on luua avaliku sektori jaoks selline sisseehitatud innovatsiooniraamistik.
Euroopa koostalitlusvõime raamistik on avaliku sektori koostalitlusvõime rakendamise võrdlusvahend. Raamistiku jätkuva asjakohasuse tagamiseks tuleb see korrapäraselt läbi vaadata ja seda ajakohastada. Samuti vajab see rakendussoovituste edasiarendamist ja näiteks tulevaste ELi valdkondlike andmeruumide toetamist, tihedas koostöös Euroopa Andmeinnovatsiooninõukoguga ja kooskõlas tulevase andmemääruse nõuetega. Kavandatud koostalitleva Euroopa määrusega nähakse ette selline korrapärane ajakohastamine kooskõlas innovatsioonisõbraliku ja digivalmidusega reguleerimisega.
3.2Kõigi valitsemistasandite kaasamine
Tugevdatud ELi koostalitlusvõime juhtimine, mille eest vastutavad ühiselt liikmesriigid ja EL, pakub hädavajalikku täiustatud poliitika- ja toetusraamistikku ELi avaliku sektori reformi eesmärkide saavutamiseks. Need jõupingutused peavad olema kollektiivsed ja hõlmama kõiki valitsemistasandeid, et säilitada ja ajakohastada koostalitlusvõimet käsitlevat rikkalikku acquis’d, mis hõlmab mõisteid, suuniseid, spetsifikatsioone ja taaskasutatavaid ressursse.
Piirkondlike ja kohalike kogukondade piisav kaasamine ja esindatus on hädavajalik mitte ainult seetõttu, et nad moodustavad avalike teenuste osutamise alg- ja lõpp-punkti, vaid ka selleks, et kasutada ära linnade ja piirkondade märkimisväärset innovatsioonisuutlikkust. Siin on tähtis roll avaliku ja erasektori innovatsioonil ja koostööl teenuste valdkonnas. Sellised liikumised nagu „Living-in-EU“ ja laiendatud projektikoostöö, nagu „Avatud ja paindlikud arukad linnad“, näitavad, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on suur nõudlus koostalitlusvõimega seotud koostöö järele ja valmisolek selles osaleda. Kohalikul tasandil väljatöötatud koostalitluslahenduste mitmekesisus ja asjatundlikkus on oluline väärtus, mis peaks süstemaatiliselt panustama tunnustatud ja üldkättesaadavate koostalitlusvõime ressursside kataloogidesse. Seepärast peaks kavandatav ELi koostalitlusvõime juhtimine tulevikus hõlmama maapiirkondade ja linnade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ühiskonnarühmade esindajaid tulevases Koostalitleva Euroopa nõukojas ning kõigi valitsustasandite eksperte julgustatakse aktiivselt panustama tulevase Koostalitleva Euroopa kogukonna töösse.
Kohalike ja piirkondlike oludega arvestamiseks on komisjon tihedas koostöös era- ja avaliku sektori sidusrühmadega töötanud välja arukate linnade ja kogukondade Euroopa koostalitlusvõime raamistiku (EIF4SCC), mis on täielikult kooskõlas EIFiga. Pärast ulatuslikku avalikku arutelu ja konsulteerimist esitati selline Euroopa koostalitlusvõime eriraamistik käesolevale teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Komisjon kutsub teiste poliitikavaldkondade eksperte ja praktikuid üles järgima seda näidet EIFi kohandamise kohta konkreetsete ja/või valdkondlike kasutusjuhtumitega. Loodava koostalitlusvõime juhtimise eesmärk on hinnata koostalitlusvõime eriraamistike kooskõla EIFiga. Näiteks on varem välja töötatud Euroopa koostalitlusvõime eriraamistik e-tervisega seotud eesmärkidel. Traditsiooniliselt on koostalitlusvõimel oluline roll ka keskkonnapoliitika, justiits- ja siseküsimuste ning transpordi puhul.
3.3Innovatsiooni ja GovTech-koostöö edendamine
Tehnoloogia integratsiooniga sammu pidamine on avaliku sektori jaoks pidev väljakutse. Kuigi avaliku sektori asutusi kritiseeritakse sageli soovimatuse pärast võtta riske tehnoloogia kasutamisel, nõuab nende ainulaadne roll avalike huvide teenimisel erilist hoolsuskohustust uue tehnoloogia kasutuselevõtmisel ning selle seaduslikul, õiglasel ja usaldusväärsel viisil kasutamisel. Samas võivad uued tehnoloogiad muuta avalikud teenused kättesaadavamaks, kaasavamaks ja tõhusamaks kui kunagi varem. Pideva digitaalse innovatsiooni tagamine avalikus sektoris on keeruline, kuid ka oluline.
Avalikus sektoris on üle Euroopa juba mitusada tegevust, millega digitehnoloogiat testitakse ja katsetatakse. Nende tehnoloogiate eeliste ja riskide kohta on tingimata vaja rohkem teada saada. Komisjon loob uuenduslike avalike teenuste vaatluskeskuse, et analüüsida suundumusi ning teha kindlaks head ja halvad tavad, koguda teavet kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutuselevõtu kohta ja tagada lõimitud koostalitlusvõime. Vaatluskeskus hindab, kuidas sellised tehnoloogiad nagu tehisintellekt avaliku sektori protsesse ja juhtimisstruktuure muudavad. See aitab nii ELi kui ka riiklikel ja kohalikel ametiasutustel teha teadlikke otsuseid kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutuselevõtu kohta.
Euroopas on hulgaliselt edukaid uuenduslike väikeste tehnoloogiaettevõtete ja idufirmade piirkondlikke ökosüsteeme, mida toetavad muu hulgas digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik ja Euroopa Innovatsiooninõukogu. Avalikult kättesaadavad, taaskasutatavad ja tunnustatud koostalitlusvõime ressursid on väikeste uuenduslike ettevõtete ja kodanikuühiskonna algatuste jaoks olulised vahendid avaliku sektoriga suhtlemisel.
Avaliku ja erasektori GovTech- või CivicTech-koostöö stimuleerib avaliku sektori innovatsiooni, toetab Euroopa tehnoloogilist suveräänsust ja avab võimalusi riigihangeteks. Juurdepääs riigihangetele on väiksemate ettevõtete jaoks peamine mureküsimus, et nad saaksid kasvada ning saada tunnustust ja stabiilset tegevustulu. GovTechi toetamine on nii programmi „Digitaalne Euroopa“ kui ka kavandatava Koostalitleva Euroopa määruse erisuund, mis on täielikult kooskõlas ELi innovatsiooni toetamise raamistikuga. Tööstusel on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaudu ühendus tulevase Koostalitleva Euroopa nõukojaga ning teda kutsutakse ühinema tulevase Koostalitleva Euroopa kogukonnaga.
3.4Mõju jälgimine
Tulevase koostalitlusvõime poliitika mõju hindamine on toonud esile raskused andmete kogumisel ning kulude ja tulude hindamisel, kuna koostalitlusvõime ei ole iseenesest lõppeesmärk, vaid oluline avaliku sektori digitaliseerimise toetusvahend. Siiski on kasulik mõõta koostalitlusvõime küpsust, et suunata investeeringuid ja hinnata edusamme. Digivalitsuse jaoks on olemas palju aruandlus- ja seirevahendeid, sõltuvalt konkreetsest kasutajast, sektorist või geograafilisest fookusest. Need vahendid ei ole alati ühtlustatud ega piisavalt ühendatud ning tulemused esitatakse harva kergesti kasutatavas masinloetavas vormingus. Samuti võivad need tekitada haldusasutustele märkimisväärset koormust, nagu on märkinud komisjoni avalike teenuste koostalitlusvõime eksperdirühm.
Seetõttu on oluline töötada välja läbipaistvad ja taaskasutatavad, digivalmidusega aruandlus- ja seirevahendid, et aidata saavutada digikümnendi eesmärke. Olemasolevad seirevormingud tuleks integreerida ühekordsuse loogikasse, et olemasolevaid andmeid ja uuringuid võimalikult palju taaskasutada ning teha tulemused masinloetavas vormingus avalikult kättesaadavaks. See on juba iseenesest digivalmidusega poliitikakujundamise aspekt, mis hõlmab taaskasutatavaid, integreeritud ja ülekantavaid vahendeid ja kontseptsioone, millest saavad kasu nii praktikud kui ka poliitikakujundajad.
Komisjoni ettepanekuga Koostalitleva Euroopa määruse kohta:
-luuakse ELi struktureeritud koostöö koostalitlusvõime alal ja kaasvastutus liikmesriikidega ELi koostalitlusvõime acquis’ valdkonnas, moodustades Koostalitleva Euroopa nõukoja, mis koosneb liikmesriike esindavatest digivalitsuse spetsialistidest; luuakse Koostalitleva Euroopa kogukond kui avatud foorum, kuhu kuuluvad asjatundjad ja huvitatud isikud, kes nõustavad koostalitlusvõime ja avaliku sektori innovatsiooni küsimustes;
-volitatakse Koostalitleva Euroopa nõukoda välja töötama EIFi ja tagama selle edasise arengu;
-kehtestatakse proportsionaalsel viisil kohustuslik koostalitlusvõime hindamine iga sellise infosüsteemi või süsteemikomponendi muutmise või kasutuselevõtmise puhul, mis on piiriülese tähtsusega ning võimaldab avalike teenuste elektroonilist osutamist või haldamist;
-võetakse kasutusele selliste tunnustatud koostalitlusvõime ressursside kataloogid, mida saavad taaskasutada haldusasutused ja mida saab kasutada poliitikakujunduses, näiteks digitaalsed vahendid, spetsifikatsioonid või lahendused ning
-tugevdatakse koostalitlusvõime toetust digivalmidusega ELi poliitikavaldkondadele ja ühistele GovTechi innovatsiooniprojektidele.
Komisjon teeb järgmist:
-võtab vastu uuendatud EIFi, mis põhineb tulevase Koostalitleva Euroopa nõukoja ettepanekul. Uus EIF keskendub konkreetsetele rakendamissoovitustele, sealhulgas ELi andmeruumidele, tihedas koostöös Euroopa Andmeinnovatsiooninõukoguga;
-toetab selliste valdkondlike koostalitlusvõime alaste eriraamistike arendamist, mis on kooskõlas EIFiga, näiteks koos käesoleva teatisega avaldatud arukate linnade ja kogukondade Euroopa koostalitlusvõime raamistik (EIF4SCC);
-tagab GovTech-koostöö ja toetava tegevuse tiheda koostoime selliste ELi innovatsioonivahenditega nagu digitaalse innovatsiooni keskused, Euroopa Innovatsiooninõukogu ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid (EIC ja EIE) ning Euroopa Tehnoloogiainstituut (EIT) ning
-tagab, et koostalitlusvõime alane aruandlus ja seire on täielikult kooskõlas asjakohaste ELi poliitika seiresuundadega (eelkõige digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks DESI, digikümnendi protsess, Berliini deklaratsiooni ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade järelevalve) ja vajaduse korral neisse integreeritud.
4.ELi poliitikavaldkondade muutmine kavandatult koostalitlevaks ja digivalmiks
4.1ELi poliitika kujundamine digiajastul
Üldiselt on digiaspektid ja konkreetselt koostalitlusvõime delegeeritud tehnilistele ekspertidele ning neid on käsitletud alles hilises etapis, poliitikakujundamise protsessi lõpus või isegi pärast seda. Sellega kaasnevad suured poliitika rakendamisega seotud riskid ja kulud, mis tulenevad tahtmatult loodud tõketest ja piirangutest. Selle probleemi lahendamiseks on vaja poliitikakujunduses võtta kasutusele süsteemne lõimitud koostalitlusvõime lähenemisviis.
Poliitika kujundamise ja rakendamise tsükkel on üha enam andmepõhine ja digitaalne, seda nii prognoosimise ja mõju hindamise, andmete kogumise ja järelevalve kui ka teenuste ja vahendite osas. ELi poliitika hõlmab üha enam digitaalseid aspekte. Kuivõrd poliitikaeesmärgid, andmekogumid ja digilahendused on omavahel tihedalt seotud, saab ELi poliitika kujundamine ja rakendamine olla tulemuslik ja tõhus ainult siis, kui seda toetab poliitikakujundajate ja IKT ekspertide partnerlus. See partnerlus peab algama võimalikult varakult poliitika kujundamise ja väljatöötamise protsessis.
Komisjoni digistrateegia ja parema õigusloome tegevuskavaga
lõimitakse digitaalne mõtlemine kindlalt ELi poliitikatsüklisse, edendades vaikimisi digitaalset lähenemisviisi poliitika kujundamisel. Digitaalseid ja koostalitlusvõime aspekte tuleb arvesse võtta kõigis etappides: poliitika kujundamise, sidusrühmadega konsulteerimise, mõjuhinnangute, poliitika rakendamise, järelevalve ja hindamise puhul.
Digitaalsed kontrollid kui komisjoni parema õigusloome vahendite spetsiaalne ja veel arenev komponent on mõeldud selleks, et aidata poliitikakujundajatel varakult kindlaks teha ja käsitleda poliitika asjakohaseid digiaspekte. Kontrollid peavad käima käsikäes ekspertide struktuursete nõuannetega, nt süsteemiarhitektuuri, andme- ja pilvetehnoloogia ning eraelu puutumatuse ja küberturvalisuse valdkonnas. Usaldusväärsetest allikatest pärit andmete taaskasutamine, olemasolevate lahenduste taaskasutamine ja uuenduslike tehnoloogiate kasutuselevõtt muudavad rakendamise lihtsamaks ja ressursitõhusamaks, sillutades samas teed andmeanalüüsi, kindlate ja turvaliste andmevoogude ning tehisintellekti ja kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamisele. See tava on tõestanud oma potentsiaali lihtsustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks.
Seadusandlike ettepanekute puhul pööratakse suuremat tähelepanu koostalitlusvõimele, hinnates süstemaatiliselt vastavust Euroopa koostalitlusvõime raamistikule (ja vajaduse korral selle asjakohasele eriraamistikule) ning määrates kindlaks koostalitlevate süsteemide, kontseptsioonide ja komponentide taaskasutamise ulatuse. See võimaldab komisjonil ja liikmesriikidel struktureerida andmete kogumise ja järelevalve tavasid ning vältida dubleeritud ja vastuoluliste süsteemide arendamist, müüjast sõltuvust ja jätkusuutmatuid IKT-tavasid. Koostalitleva Euroopa määruse raames kavandatava kõigi ELi riikide haldusasutuste struktureeritud koostöö eesmärk on anda nõu ELi meetmete kohta, millel on märkimisväärne mõju liikmesriikide digitaristule, ning võimaldada ELi poliitikat õigeaegselt rakendada.
Digivalmidusega ja lõimitud koostalitlusvõimega poliitikakujundamine toetab tõeliselt üleeuroopaliste digiteenuste pakkumist inimestele, ettevõtjatele ja avalikule poliitikale, mis on digitaalse ühtse turu jaoks oluline. See suurendab piiriülest usaldust, nagu näitavad näiteks ELi digitaalsed COVID-tõendid, elektrooniline identiteet, siseturu infosüsteem (IMI) ja üha rohkem piiriüleseid teenuseid, mida võimaldab ühtne digivärav.
Kuigi komisjon on võtnud endale kohustuse arvestada poliitika kujundamisel digivalmidusega ning tagab selle kohaldamise poliitiliste algatuste ja seadusandlike ettepanekute suhtes, on see alles algus. Selleks et ELi õigusaktid oleksid täielikult digivalmidusega ja lõimitud koostalitlusvõimega, on oluline püüda saavutada ja lõpuks tagada kaasseadusandjate ühine arusaamine, austades täielikult iga institutsiooni rolli. Kavandatud Koostalitleva Euroopa määruse kohane ELi ühine koostalitlusvõime juhtimine on oluline vahend, mis aitab kaasa sellise ühise arusaama tekkimisele.
4.2Koostalitlusvõime rahastamise suunamine
ELi programmidega nähakse ette sihtotstarbeline rahastamine ELi avaliku sektori koostalitlusvõime ressursside, näiteks koostalitlusvõime hindamise vahendite, semantiliste sõnastike, GovTechi või andmevahetuse ja elektroonilise identiteedi taaskasutatavate komponentide teadus-, arendus- ja hooldustegevuseks. On oluline, et liikmesriikide IT- ja poliitikavaldkonna töötajad – nende vahendite lõppkasutajad ja poliitika elluviijad – annaksid nõu ELi rahastamise prioriteetide kohta seoses koostalitlusvõimega. Tulevase Koostalitleva Euroopa nõukoja ülesanne on anda nõu mis tahes vajalikuks peetavate poliitika rakendamise või innovatsiooni toetamise meetmete küsimuses, nagu on ette nähtud kavandatavas Koostalitleva Euroopa määruses.
Koostalitlusvõimele eraldatud ELi rahaliste vahenditega toetatakse ka digivalitsuse jaoks oluliste ELi poliitikameetmete rakendamist, nagu ühtne digivärav, ELi eID-tasku või kohalikud digiteisikud. Struktuurifondide, taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa ühendamise rahastu ja tehnilise toe rahastamisvahendiga toetab EL investeeringuid avaliku sektori ajakohastamiseks liikmesriikides. ELi avaliku halduse võrgustik töötab välja ambitsioonikat ajakohastamiskava. Digikümnendi ettepanekus ja tehnilise toe rahastamisvahendis on ette nähtud mitut riiki hõlmavad projektid, mis toetavad digiüleminekut, sealhulgas Euroopa digitaristu konsortsiumid (EDIC). Sellised ajakohastamise ja reformide toetamise tegevussuunad peaksid tagama koordineerimise varajases etapis ja võtma arvesse koostalitlusvõimega seotud vajadusi, näiteks korrapärase teabevahetuse kaudu praktikutega ja nende nõuannete kaudu tulevase Koostalitleva Euroopa kogukonna kohta.
4.3Koostalitlusvõime integreerimine ELi andme- ja innovatsioonipoliitikasse
Koostalitlusvõime poliitika on vajalik täiendus kujunemisjärgus ELi andme- ja digitaalpoliitika maastikul. See põhineb andmete kättesaadavust ja andmevahetust käsitlevatel õigusaktidel ja täiendab neid avaliku sektori seisukohast. See toetab keskseid ühiseid vahendeid, nagu Euroopa ametlik andmeportaal data.europa.eu. Samuti võib see pakkuda semantilist oskusteavet, mida on vaja andmeruumide ja ELi pilvepoliitika loomiseks. Sellest tulenevalt ja selleks, et tugevdatud ELi koostalitlusvõime poliitika oleks täielikult toimiv, tuleb tagada tihe koostöö asjaomaste operatiivsete ja regulatiivsete digipoliitika struktuuridega, eelkõige Euroopa Andmeinnovatsiooninõukoguga. ELi digipoliitika võrdlusraamistikus „Digikompass 2030“ tunnustatakse digivalitsust ühe selle põhivektorina ning tugevdatud ELi koostalitlusvõime poliitika eesmärk on toetada digikümnendi protsessi.
Vaikimisi on ELi koostalitlusvõime ressursid kättesaadavad avatud spetsifikatsioonide või avatud lähtekoodiga tarkvarana. Need peavad olema avatud, et neid saaksid hõlpsasti taaskasutada kõigi tasandite haldusasutused, kes loovad koostalitlevaid süsteeme ja teenuseid, ning nende haldusasutustega koostööd tegevad erasektori ja tööstuspartnerid. Kuigi avatud lähtekood ei ole ainus lähenemisviis koostalitlusvõime loomiseks, peaksid ELi rahastatavad avalike teenuste projektid olema vaikimisi avatud lähtekoodiga. Seepärast nähakse kavandatava Koostalitleva Euroopa määrusega ette juurdepääs taaskasutatavatele lahendustele, sealhulgas koodile, kui see on asjakohane ja võimalik. Komisjon ise teeb koodi kättesaadavaks avatud lähtekoodina ja aitab kaasa avatud lähtekoodiga projektidele. Kõigis ELi ametlikes keeltes on kättesaadav spetsiaalne Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents (EUPL) ning veebipõhist juriidilist tuge pakkuv litsentsiassistent. Koos avatud lähtekoodiga programmibüroode või samalaadsete ametite loomisega liikmesriikide haldusasutustes toetavad Koostalitleva Euroopa nõukoda ja Koostalitleva Euroopa kogukond parimate tavade vahetamist ning aitavad kindlaks teha taaskasutatavaid lahendusi ja arenguvajadusi.
Tihe koostöö standardimisfoorumite ja -tegevustega on eriti oluline Euroopa koostalitlusvõime acquis’ edasiarendamiseks ning avatud, kaasava ja väärtuspõhise digiülemineku tagamiseks. Kuna EL rakendab uuendatud standardimispoliitika raamistikku, peab loodav Koostalitleva Euroopa nõukoda süstemaatiliselt tegelema ka avaliku sektori koostalitlusvõime küsimustega. See hõlmab standardimise edendamist avaliku sektori „kiireloomulistes valdkondades“ ja ELi rolli toetamist avalike teenuste standardite väljatöötamisel.
Komisjoni hiljuti avaldatud innovatsioonikavas rõhutatakse avaliku sektori kasulikku rolli ELi innovatsioonisuutlikkuse suurendamisel mitte ainult reguleeriva asutusena, vaid ka hankija ja katsepartnerina. Innovatsioonikavas rõhutatakse koostalitlusvõime potentsiaali ja julgustatakse uurima avaliku sektori eksperimente kontrollitud keskkondades (testimiskeskkonnad) ja GovTech-koostööd.
4.4Rahvusvahelise koostöö arendamine avaliku sektori koostalitlusvõime valdkonnas
ELi koostalitlusvõime poliitika on traditsiooniliselt avatud koostööle rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ELi naabruses ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Koostalitlusvõime on oma olemuselt piirideta ja ELi koostalitlusvõime ressursid on avalikult kättesaadavad taaskasutamiseks kogu maailmas. See kehtib eelkõige EIFi kohta, millele viidatakse rahvusvahelisel tasandil. Et arendada edasi väärtuspõhist rahvusvahelist koostööd digivalitsuses, on oluline säilitada ja arendada olemasolevat koostalitlusvõimealast koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu OECD, ÜRO ja Maailmapank, samuti sarnaselt mõtlevate üleilmsete partneritega.
Eriti oluline on süvendada juba tehtavat koostööd ELi naaberriikidega; Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Ukraina on ELi koostalitlusvõime alase koostöö arendamisel pikaajalised partnerid ning teised riigid on väljendanud suurt huvi selle ühise jõupingutusega ühinemise vastu. Avaliku halduse digiüleminek on laienemis- ja naabruspoliitika partnerite jaoks esmatähtis ning komisjon julgustab saavutama koostalitlusvõime kõrget taset kooskõlas ELi standarditega. Koostöö süvendamine toetab integratsiooni ühinemiseelse poliitika ja majanduspartnerluse kaudu ning peaks seetõttu olema ELi naabruspoliitika vahendite struktuurne osa. Rahvusvahelise koostöö arendamine ei ole ühesuunaline protsess. Samal ajal võimaldab see ELil õppida oma partneritelt ja koos partneritega ning saada kasu nende sageli tipptasemel lahendustest, eksperditeadmistest ja kogemustest.
Komisjon:
-kaasab digiaspektid poliitika määratlemise, väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise eri etappidesse, nagu on sätestatud ELi digistrateegias;
-tagab, et komisjoni tegevuses ja poliitikakujundamises kohaldatakse EIFi ning palub liikmesriikidelt õigeaegset tagasisidet oluliste digitaalsete ja koostalitlusaspektidega poliitikaettepanekute võimalike rakendamisprobleemide kohta;
-nõuab tungivalt, et kaasseadusandjad kiidaksid heaks digivalmidusega poliitikakujundamise põhimõtted ja tagaksid, et ELi poliitikatsükli eri etappides pööratakse digiaspektidele piisavat tähelepanu;
-tagab, et ühiseid koostalitlusvõime ressursse (vahendid, spetsifikatsioonid, lahendused) taaskasutatakse ja neile viidatakse rahastamisvahendites, eelkõige avaliku sektori ümberkujundamiseks (sealhulgas tehnilise toe instrument, struktuurifondid, naabruspoliitika ja ühinemiseelne abi ning taaste- ja vastupidavusrahastu);
-tagab koostalitlusvõime juhtimise tiheda seose olemasolevate andmete, standardimise ja valdkondlike juhtimismehhanismidega, eelkõige Euroopa Andmeinnovatsiooninõukogu ja avaliku sektori ajakohastamise algatustega;
-tagab, et tulevane Koostalitleva Euroopa nõukoda on kaasatud programmi „Digitaalne Euroopa“ koostalitlusvõime osa raames rahastatava koostalitlusvõime alase tegevuse kavandamisse; ning
-süvendab rahvusvahelist koostööd koostalitlusvõime valdkonnas, eelkõige osana oma naabruspoliitikast ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega.