EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006R1583
Council Regulation (EC) No 1583/2006 of 23 October 2006 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of ethanolamines originating in the United States of America
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1583/2006, 23. oktoober 2006 , millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide suhtes
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1583/2006, 23. oktoober 2006 , millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide suhtes
ELT L 294, 25.10.2006, p. 2–16
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(BG, RO, HR)
ELT L 352M, 31.12.2008, p. 532–546
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 25/10/2008
25.10.2006 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 294/2 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1583/2006,
23. oktoober 2006,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1) |
1994. aasta veebruaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 229/94 (2) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Tollimaksud võeti kasutusele minimaalsetel hindadel põhinevate muutuvate tollimaksudena kolme liiki etanoolamiinide, st monoetanoolamiini (MEA), dietanoolamiini (DEA) ja trietanoolamiini (TEA) impordi suhtes. |
(2) |
Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) taotlusel algatati 1999. aasta veebruaris dumpinguvastaste meetmete aegumise ja vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3. Määrusega (EÜ) nr 1603/2000 (3) lõpetas nõukogu meetmete läbivaatamise ja kehtestas lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides pärit etanoolamiinide impordi suhtes. Meetmete vormi muudeti ja kõigile etanoolamiini tüüpidele kehtestati kindlaksmääratud koguseline tollimaks tonni kohta. Kolmest ettevõttest kaks, mille suhtes kehtestati individuaalne dumpinguvastane tollimaks, olid Dow Chemical Company ja Union Carbide Corporation. |
(3) |
Pärast seda, kui Dow Chemical Company etanoolamiini tootmine läks üle ettevõttele INEOS LLC, määrati Dow Chemical Company suhtes kohaldatav individuaalne dumpinguvastane tollimaks 69,40 eurot tonni kohta äriühingule INEOS LLC. (4) Kuid kuna Dow Chemical Company omandas 6. veebruaril 2001. aastal kõik osakud äriühingus Union Carbide Corporation, mille suhtes kehtis individuaalne dumpinguvastane tollimaks 59,25 eurot tonni kohta, on Dow Chemical Company endiselt tegev etanoolamiini tootmises. Union Carbide Corporation tegutseb endiselt, kuid on osa Dow Chemical Company grupist ja tal pole enam iseseisvat tootmistegevust. |
2. Taotlus dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise kohta
(4) |
Pärast teadaande avaldamist Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta 2004. aasta novembris, (5) sai komisjon 2005. aasta 25. aprillil taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
(5) |
Taotluse esitas CEFIC tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 75 % ühenduse etanoolamiini toodangust. |
(6) |
Taotluse aluseks oli väide, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali ning algatas algatamisteate avaldamisega uurimise (6) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
3. Uurimine
(7) |
Komisjoni talitused andsid läbivaatamise algatamisest ametlikult teada ühenduse tootjatele, Ameerika Ühendriikide eksportivatele tootjatele, importijatele/kaubandusettevõtjatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutavatele tööstusharudele ning samuti Ameerika Ühendriikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
(8) |
Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul soovisid. |
(9) |
Samuti andis komisjon asjaga otseselt seotud isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
(10) |
Vastused küsimustikele saadi kahelt Ameerika Ühendriikide eksportivalt tootjalt ja üheksalt sidusimportijalt ühenduses, ühelt sidusimportijalt Šveitsis, kolmelt ühenduse tootjalt (edaspidi “taotluse esitanud ühenduse tootjad”) ja ühelt ühenduse tööstustarbijalt. Üks ühenduse tootja ei vastanud küsimustikule täielikult, vaid esitas üksnes lakoonilist teavet ning kaks ühenduse tööstustarbijat tegid oma seisukohad teatavaks. |
(11) |
Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Viidi läbi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustes:
|
4. Uurimisperiood
(12) |
Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(13) |
Vaatlusalune toode on sama toode mis varasemates uurimismenetlustes. Etanoolamiine saadakse etüleeni ja hapniku omavahel reageerimisel tekkiva etüleenoksiidi reageerimisel ammoniaagiga. Kõnealuse sünteesi käigus leiavad aset kolm omavahel konkureerivat reaktsiooni, mille käigus tekivad kolme liiki etanoolamiinid: monoetanoolamiin (MEA), dietanoolamiin (DEA) ja trietanoolamiin (TEA), olenevalt sellest, mitu korda etüleenoksiid seotakse. Kombinatsioonide maksimaalne arv sõltub vesinikuaatomite arvust ammoniaagis, mis on kolm. Kõigi kolme lõpptoote osakaal kogutoodangus sõltub sünteesiseadme ehitusest, kuid seda on teatud määral võimalik mõjutada ka ammoniaagi/etüleenoksiidi vahekorra valikuga (molaarsuhe). Ühenduses kasutatakse tootmisel energiakandjana enamasti tööstusbensiini, Ameerika Ühendriikides aga maagaasi. |
(14) |
Asjaomast toodet kasutatakse vaheproduktina ja/või lisandina detergentides ja kehahooldustoodetes, kosmeetikatoodetes, väetistes, taimekaitsevahendites (glüfosaat), korrosioonitõrjevahendites, määrdeõlides, tekstiilmaterjalide töötluse abiainetes ja pesupehmendajates (katioonsed estertensiidid ehk esterkvatid), fotokemikaalides, paberi- ja metallitööstuses, peenestus- ja sidumisabiainena tsemendi tootmisel ja absorbeeriva ainena gaasipesus (hapete eemaldamiseks). 2004. aasta lõpust ja 2005. aasta algusest saadik kasutatakse toodet üha enam ka puidu töötlemisel. Tootjad või nende sidustootjad võivad toodet kasutada ka etüleenamiinide valmistamiseks. |
2. Samasugune toode
(15) |
Nagu varasemate uurimiste käigus, leiti ka nüüd, et Ameerika Ühendriikides toodetud ja ühendusse müüdud vaatlusalusel tootel ja ühenduse tootjate valmistatud ja ühenduse turul müüdud tootel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ning neil on ühesugune kasutusotstarve. Seega käsitatakse kõiki neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(16) |
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
1. Sissejuhatavad märkused
(17) |
Neljast kaebuses nimetatud Ameerika Ühendriikide eksportivast tootjast kaks ei teinud uurimisperioodil koostööd. |
(18) |
Kaks koostööd teinud eksportivat tootjat andsid 100 % ühenduse impordist uurimisperioodil, kogusega 41 000 tonni. Ameerika Ühendriikidest pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas uurimisperioodil 16,7 % ühenduse tarbimisest, mis on vähem kui eelmise uurimisperioodi 29 % (1998). |
2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil
(19) |
Kahe koostööd tegeva Ameerika Ühendriikide eksportiva tootja puhul määrati iga vaatlusaluse toote liigi normaalväärtus kindlaks Ameerika Ühendriikide siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1, sest leiti, et see müük on toimunud piisavates kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
(20) |
Sarnaselt esialgsele ja eelmisele läbivaatamisele näitas käesolev uurimine jälle, et kaks koostööd teinud Ameerika Ühendriikide tootjat ekspordivad vaatlusalust toodet ühendusse seotud äriühingute kaudu. Seetõttu ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihinnad hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse ostjale edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate ettevõtete kasumit ühenduses uurimisperioodil. |
(21) |
Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse tooteliigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, edasilükatud mahahindlusi, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
(22) |
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel tooteliigi kohta kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubanduslikul tasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu uurimisperioodil, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel uurimisperioodil. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril oli 4,8 % INEOS’i ja 20,3 % Dow Chemical’i puhul. |
3. Impordi areng meetmete kõrvaldamise korral
(23) |
Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust. |
(24) |
Meetmete tühistamine võimaldaks eksportijatel oma ekspordihindu alandada. Ekspordihindade alandamine muudaks Ameerika Ühendriikide toote ühenduse turul atraktiivsemaks. Kui ekspordihindu alandataks tollimaksumäärade võrra, oleksid uurimisperioodil täheldatud dumpingumarginaalid INEOS’i puhul 13,4 % ja Dow Chemical’i puhul 28,3 %. |
(25) |
Hinnangute kohaselt oli Ameerika Ühendriikide kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil ligikaudu 90 000 tonni. See arv saadi kahe koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teabe ja juhtivates turundusajakirjades avaldatud teabe alusel. Kui võrrelda Ameerika Ühendriikide kogu tootmisvõimsust, milleks on 650 000 tonni, hinnangulise kogunõudluse ja oma tarbeks kasutamisega koguses 560 000 tonni, saab tootmisvõimsuse rakendusastmeks 86 %, mis on suhteliselt madal, arvestades soodsaid turutingimusi uurimisperioodil. Suhteliselt madal tootmisvõimsuse rakendusaste oli tingitud tööprotsessiga seotud probleemidest teatud tootmisrajatistes. Vaba tootmisvõimsust (90 000 tonni) tuleks võrrelda Ameerika Ühendriikide ekspordimahuga ühendusse uurimisperioodil (41 088 tonni) ja kogutarbimisega ühenduses (246 670 tonni). Teisisõnu on olemas märkimisväärne potentsiaal Ameerika Ühendriikidest pärit ekspordi suurendamiseks ja ühenduse turul suure osa haaramiseks. Ühendusse suunatud ekspordi suurendamise kalduvust näitab ka tootmisvõimsuse laiendamine 2006. aastal 45 000 tonni võrra Mehhikos ja Brasiilias, mis on mõlemad Ameerika Ühendriikide tootjatele tähtsaks ekspordituruks. |
(26) |
Kokkuvõtteks võib öelda, et Ameerika Ühendriikide tootjatel on olemas vaba tootmisvõimsust, mida võidakse kasutada suurema koguse etanoolamiini tootmiseks ja ühenduse turul müümiseks, kui meetmed tühistataks. |
(27) |
Etanoolamiini turgu iseloomustab DEA nõudluse suur kasv aastatel 2000–2001, mille vallandas DEA kasutamine glüfosaat-herbitsiidide tootmisel, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud põllukultuuride vastupidavaks muutmisel kõnealuste herbitsiidide suhtes. TEA nõudlus on tingitud eelkõige selle kasutamisest tsemenditööstuses ja pesupehmendajate tootmisel. Alates 2004. aastast on MEA turg märkimisväärselt kasvanud tingituna Ameerika Ühendriikides 1. jaanuaril 2005. aastal jõustunud määrusest, millega keelatakse mitmesuguste metallipõhiste toodete kasutamine puidu töötlemisel, mistõttu tekkis lisanõudlus MEA järele hinnangulises koguses 80 000 tonni. Etanoolamiinide maailmaturu hind on kasvanud nõudluse tõttu kõrge. |
(28) |
Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriikide keskmised omamaised hinnad on kõrgemad kui keskmised müügihinnad ühenduse turul. Tööstustarbijatel näivad olevat mõlemal turul sarnased tingimused, sest tihtipeale on tegemist rahvusvaheliste ettevõtetega, kes teostavad hankeid ülemaailmselt ja valivad tarnijad, kes suudavad neid vastavalt varustada. Kuid Ameerika Ühendriikide omamaised hinnad leiti olevat kõrgemad edasimüügi puhul kaubandusettevõtjatele ja levitajatele. Taoline müük toimub Ameerika Ühendriikide turul tavaliselt hetkehinna alusel, kuid ühenduse turul pigem fikseeritud hindadega lepingu alusel. Seetõttu kehtestatakse müügihinnad ühenduse turul pikemaks perioodiks ja hinnad on stabiilsemad. |
(29) |
Kahe koostööd teinud eksportiva tootja müük kaubandusettevõtjatele ja levitajatele moodustab üksnes 13 % Ameerika Ühendriikide turul müüdavatest mahtudest ja 32 % ühenduses toimuvast müügist, kuid Ameerika Ühendriikide omamaised hinnad olid kõnealusel kaubandustasandil keskmiselt 35 % kõrgemad kui ühenduses. See asjaolu toetab järeldust, et arvestades hetkehinna alusel toimuvat müüki kaubandusettevõtjatele ja levitajatele, kohanduvad Ameerika Ühendriikide hinnad hinnakõikumisega kiiremini. Ajal, mil hinnad tõusevad, kipuvad hinnad Ameerika Ühendriikide omamaisel turul olema kõrgemad kui hinnad ühenduses. Teisalt kujutab kõnealune kaubandustasand endast väiksemat osa müügist nii Ameerika Ühendriikide omamaisel kui ka ühenduse turul. |
(30) |
Klientide põhiosa moodustavate tööstustarbijate puhul ei mõjuta meetmete kõrvaldamine tõenäoliselt hinnataset, millega etanoolamiini ühenduse turul müüakse, sest nagu täheldati, kannavad meetmete koormust Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad. Kõnealuse stsenaariumi puhul võivad Ameerika Ühendriikide tootjate müügitulemused kasumlikumaks osutuda ja nad võivad suurendada oma eksporti ühenduse turule. Kuid tööstustarbijad võivad meetmete kõrvaldamist kasutada ka kauplemisvahendina, et saada madalamaid hindu nii Ameerika Ühendriikide eksportivatelt tootjatelt kui ka ühenduse tootmisharult. |
(31) |
Vaatlusaluse toote ekspordihinnad Kanadasse ja Lõuna-Ameerikasse, mis on teised peamised eksporditurud, ei järgi korrapärast mustrit. Müügihinnad on mõnikord madalamad ja mõnikord kõrgemad kui Ameerika Ühendriikide või ühenduse turul, olenevalt müügitingimustest. Väiksemate mahtude kohaletoimetamisega kaasnevad tavaliselt kõrgemad müügihinnad. |
(32) |
Kokkuvõttes jääb mõlema koostööd teinud eksportiva tootja jaoks Ameerika Ühendriikide turg kõige tähtsamaks müügituruks. Kuid arvestades seda, et uurimisperioodil eksporditi 17 % toodangust, on müügil ühendusse ja mujale maailma endiselt tähtis roll seoses tootmisvõimsuse üldise kasutamise ja kasumlikkusega. |
(33) |
Lühiajalises arvestuses võib kahe Ameerika Ühendriikide koostööd teinud eksportiva tootja puhul oodata, et impordimahud jäävad vähemalt stabiilseks. Isegi kehtivate meetmete juures ja Ameerika Ühendriikide turu atraktiivsusele vaatamata on kõnealused tootjad jätkanud oma ühenduse klientide teenindamist. Ekspordimahtude vähenemist võib oodata Ameerika Ühendriikide tootja INEOSi puhul pärast Innovene ülevõtmist, mille tootmisrajatised asuvad ühenduses ning pärast seda, kui ettevõte on omandatud tootmisrajatised sujuvalt toimima pannud ning laienenud ühendusse uute tootmisvõimsuste abil, mis peaksid käivituma 2008. aastal. Samal ajal võib oodata, et Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad on taastunud 2005. aasta teise poole orkaani kahjustustest ja on 2006. aasta teisel poolel või 2007. aasta alguses uuesti täie võimsusega käivitunud, tootes lisakoguseid, mida võidakse müüa ühenduse turul. |
(34) |
Koostööd mitte teinud Ameerika Ühendriikide tootjate puhul, kes moodustasid uurimisperioodil 27 % Ameerika Ühendriikide tootmisvõimsusest, ei saa välistada, et nad alustavad meetmete tühistamise korral uuesti eksporti ühendusse. |
(35) |
Analüüs teostati ka nõudluse ja tootmisvõimsuse võimaliku arengu kohta ühenduses, Ameerika Ühendriikides ja mujal maailmas keskmises perspektiivis (kuni viis aastat). Samuti analüüsiti, kuidas oodatav nõudluse ja pakkumise vahekord mõjutaks hinnatasemeid ühenduses. Kõik arvud järgnevates põhjendustes põhinevad äriühingutelt BASF, Dow ja INEOS saadud teabel ja keemiatööstuse juhtivatel publikatsioonidel, mida annavad välja PCI ja Tecnon. |
(36) |
Võttes arvesse nii Ameerika Ühendriikide kui ka ühenduse tootjate ennustusi nõudluse ja tootmisvõimsuse kohta tulevikus, võib eeldada, et ühenduse turul on kasv madalam kui mujal maailmas. Keskmises perspektiivis ennustatav keskmine kasvumäär aastas on ühenduses ligikaudu 3 %, Aasias aga 7 % ja ülemaailmses ulatuses 4,2 %. |
(37) |
2004. aastal ületas nõudlus Euroopa turul ühenduse tootmisvõimsuse ligikaudu 40 000 tonni võrra. Ameerika Ühendriikides valitses vastupidine olukord: olemasolev tootmisvõimsus oli ligi 90 000 tonni võrra suurem kui toote tegelik kasutamine ja müük, mis siiski ei mõjutanud kõrget hinnataset negatiivselt, sest tarneid klientidele takistasid tööprotsessiga seotud tootmisprobleemid. Kui vaadelda ennustatud kasvumäärasid ja kavandatud tootmisvõimsuse laiendamist, võib alates 2008. aastast ühenduse turul oodata teataval määral nõudlust ületavat vaba tootmisvõimsust eelkõige seoses INEOSi ühendusse investeerimise plaanidega, mis suurendaksid ühenduse tootmisvõimsust ühe neljandiku kuni kolmandiku võrra. Kõnealune laiendatud tootmisvõimsus ei oleks aga rakendatav enne 2008. aasta algust. Ehkki tootmisvõimsuse kasvu võib samal ajal osaliselt tasandada ühenduse impordi vähenemine ja ühenduse tootjate suurenenud eksport, võib oodata, et ühenduse tootjate tootmise koguvõimsus ületab ühenduse turu nõudluse 2008. aasta jooksul. |
(38) |
Komisjoni käsutuses olevate tõendite kohaselt säilib olemasolev ülemäärane tootmisvõimsus Ameerika Ühendriikides vähemalt lühiajaliselt, sest ehkki omamaine nõudlus kasvab, ei kata see kogu vaba tootmisvõimsust, mis uuesti käiku lastakse. Pikemas perspektiivis, kuni 2010. aastani oodatakse vaba tootmisvõimsuse kadumist, mis omakorda vähendab Ameerika Ühendriikide tootjate ekspordisoovi. Samal ajal ennustatakse olulist toodangu nappust Aasias. Seda illustreerib asjaolu, et Dow Chemical on moodustanud koos Petronas’ega ühisettevõtte Optimal ja paigutanud Malaisiasse 75 000 tonni tootmisvõimsust, mis peaks teenindama Aasia etanoolamiini turgu. |
(39) |
Üldiselt on aastaks 2010 ülemaailmne tootmisvõimsus tõenäoliselt kasvanud 1 300 000 tonnilt 1 785 000 tonnile. See hõlmab ka uusi tootmisvõimsusi ühenduses (+ 205 000), Ameerika Ühendriikides (+80 000), Saudi Araabias (+ 100 000) ja Aasias (+ 100 000). Nõudlus maailmas kasvab ennustatud kasvumäära 4,2 % juures 2010. aastaks 1 550 000 kuni 1 700 000 tonnini. Kui võtta arvesse, et teatava osa ülemäärasest tootmisvõimsusest tasandavad hooldusest tingitud tootmisseisakud, mistõttu on vajalik teatud puhver, näitab 2010. aasta prognoos ülemäärast tootmisvõimsust ühenduses, tasakaalu Ameerika Ühendriikides ning nappust Aasias ja mujal maailmas. Kokkuvõttes ei näita tootmisvõimsuse laiendamine, et Ameerika Ühendriikide eksportivatel tootjatel tekiks soov ühenduse turule dumpinguhinnaga müüa, sest ülemaailmses ulatuses valitseb tõenäoliselt pakkumise ja nõudluse tasakaal. Tuleb siiski märkida, et käesolev hinnang käsitleb arenguid keskmises perspektiivis, st aastatel 2008–2010. |
(40) |
Tuleks meelde tuletada, et uurimisperioodil esines dumpingut mõlema koostööd teinud eksportiva tootja puhul, ehkki väiksemas ulatuses kui eelmisel uurimisperioodil. |
(41) |
Võrreldes eelmise uurimisperioodiga on Ameerika Ühendriikide impordi turuosa langenud 29 %lt 16,7 %le. Tõenäoliselt on Ameerika Ühendriikides 90 000 tonni vaba tootmisvõimsust, kusjuures tootmisvõimsuse madal rakendusmäär uurimisperioodil oli ajutiste sündmuste tagajärg ning hinnanguliselt 27 % Ameerika Ühendriikide tootmisvõimsusest ei saadud koostöö puudumise tõttu uurida. Täielikult ei ole võimalik välistada, et tootjad, kes koostööd ei teinud, tulevad meetmete tühistamise korral dumpinguhindadega ühenduse turule tagasi. Ehkki Ameerika Ühendriikide turul ennustatakse suuremat nõudlust kui ühenduse turul, ammendub Ameerika Ühendriikide ülemäärane tootmisvõimsus üksnes keskmises perspektiivis. Lisaks on praegu kõigil tootjatel olemasoleva tootmisvõimsuse kasumlikkuse säilitamiseks stiimul suurendada meetmete tühistamise korral oma müüki ühenduse turul. |
(42) |
Lõppkokkuvõttes võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on olemas dumpingu jätkumise tõenäosus ning oht, et impordimahud kasvavad, mis võib vähemalt lühiajaliselt avaldada survet hindade alandamiseks ühenduses. |
D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(43) |
Kolm kaebuse esitanud ühenduse tootjat tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Uurimisperioodil valmistasid nad 80 % ühenduse toodangust. Lisaks on veel üks toetav ühenduse tootja, kes esitas teavet eelkõige oma tootmise kohta, kuid kes ei vastanud küsimustikule täies ulatuses. Seetõttu tuli kõnealust tootjat lugeda koostööd mitteteinuks. |
(44) |
Tuleb märkida, et pärast määrust (EÜ) nr 1603/2000, millega avaldati praegu kehtivad meetmed, ei tooda Union Carbide Ltd (Ühendkuningriik), mille Dow Chemical Company üle võttis, enam ühenduses etanoolamiini. Lisaks muutis BP Chemicals oma nime, milleks on nüüd Innovene, ja Condea uueks nimeks sai Sasol. INEOS Oxide Ltd., Ühendkuningriigis asuva äriühingu INEOS Americas LLC emaettevõte, omandas Innovene 16. detsembril 2005. Mõlemad äriühingud – INEOS Americas LLC ja Innovene – tegid menetluse vältel täielikult koostööd. |
(45) |
Sellest lähtudes on kolm ühenduse tootjat BASF AG, Innovene ja Sasol ning nad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
(46) |
Sarnaselt eelmisele uurimisele näitas ka käesolev uurimine, et osa ühenduse etanoolamiini toodangust on mõeldud sisekasutuseks ehk oma tarbeks. Kõnealuse osa suurus on hinnanguliselt ligi kolmandik kogu ühenduse toodangust nagu eelmiselgi uurimisperioodil. Üks ühenduse tootmisharu tootja tootis oma tarbeks. Kõnealune tootja käitab tehast, mis toodab üksnes oma tarbeks. Uurimise käigus leidis kinnitust asjaolu, et taotluse esitanud ühenduse tootjad ei osta kaubanduslikel eesmärkidel või oma tarbeks vaatlusalust toodet kas ühenduses või väljaspool asuvatelt sõltumatutelt isikutelt. Oma tarbeks ette nähtud etanoolamiini ei peeta seega konkureerivaks ühenduse turul (edaspidi “vabaturg”) müüdava etanoolamiiniga. |
E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL
1. Tarbimine ühenduse turul
Tarbimine ühenduses |
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tonne kokku |
283 992 |
331 194 |
358 830 |
366 645 |
Indeks |
100 |
117 |
126 |
129 |
Oma tarbeks ette nähtud tonnid |
97 768 |
107 539 |
118 584 |
119 975 |
Indeks |
100 |
110 |
121 |
123 |
Vabaturu tonnid |
186 224 |
223 655 |
240 246 |
246 670 |
Indeks |
100 |
120 |
129 |
132 |
Allikas: Eurostati statistilised andmed ja küsimustike vastused. |
(47) |
Ühenduse kogutarbimine määrati kindlaks nii, et toodangust lahutati kõigi ühenduse tootjate eksport ja lisati import kolmandatest riikidest ühenduse turule. Võrreldes 2002. aastaga kasvas tarbimine uurimisperioodil 29 % ehk 83 000 tonni võrra. Kasv oli eriti tähelepanuväärne ajavahemikus 2002–2003 (+17 % ehk +48 000 tonni), kuid see jätkus ka 2004. aastal ja uurimisperioodi vältel, ehkki aeglasemas tempos. Tarbimine kasvas suurenenud nõudluse tõttu etanoolamiinide järele, mille kasutusala on ulatuslik ja laieneb üha. 2002. aastast saadik on enim kasvanud nõudlus DEA järele glüfosaadi tootmiseks, TEA järele esterkvattide tootmiseks ja MEA järele puidu töötlemiseks. |
(48) |
Vabaturu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 32 % (ehk 60 000 tonni), ajavahemikus 2002–2003 oli kasv 20 % (ehk 37 000 tonni). |
(49) |
Oma tarbeks mõeldud toodangu turul kasvas tarbimine 23 % ehk 22 000 tonni, tingituna etanoolamiinide ulatuslikumast kasutamisest teiste kemikaalide tootmise protsessis. |
2. Import Ameerika Ühendriikidest, maht, turuosa ja impordihinnad
Ameerika Ühendriikide import |
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tonnid |
46 075 |
40 576 |
40 512 |
41 088 |
Indeks |
100 |
88 |
88 |
89 |
Turuosa |
24,7 % |
18,1 % |
16,9 % |
16,7 % |
Impordihind eurot/tonn |
979,63 |
915,15 |
975,09 |
995,55 |
Indeks |
100 |
93 |
100 |
102 |
Allikas: Eurostati statistilised andmed ja küsimustike vastused. |
(50) |
Ajavahemikul 2002–2003 langes ühenduse impordimaht Ameerika Ühendriikidest 12 % võrra ja on sellest ajast saadik püsinud samal tasemel. Turuosa määrati kindlaks ühenduse vabaturu tarbimise alusel ning see langes vaatlusalusel perioodil 24,7 %lt 16,7 %le, mis tähendab langust 8 protsendipunkti võrra. Impordimahu ja turuosa vähenemine ajavahemikus 2002–2003 langes kokku keskmise impordihinna üldise 7 % langusega. Ajavahemikus 2002–2003 ei osalenud Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad ühenduse vabaturu tarbimise suurenemises. Ka pärast 2003. aastat ei kasvatanud Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad oma turuosa, ehkki impordihinnad tõusid jälle. Müüjate turul oleksid sellised head tingimused tavaliselt põhjustanud lisamüügi, kuid Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad ei pöördunud tagasi ühenduse turule nagu oodati, sest tööprotsessis esines probleeme ja Ameerika Ühendriikide omamaisel turul olid tingimused veelgi atraktiivsemad. |
(51) |
Tuleb märkida, et eespool nimetatud hinnad on pärit Eurostati impordistatistikast. Andmetes ei tehta vahet eri toodetel ja need sisaldavad mitmesuguseid müügitingimusi, mida ei saa võrrelda ühenduse turul tegutsevate teiste käitajate kohaldatavate tingimustega. Täpset hinnavõrdlust dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootjate hindade vahel samal kaubandustasemel on kirjeldatud põhjenduses 53. Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine impordihind tagasihoidlikult 2 % võrra. Kogu ühenduse import Ameerika Ühendriikidest toimus sidusimportijate kaudu ja impordihinnad on seetõttu kontsernisisesed ülekandehinnad. Eelmises uurimises leiti, et kõnealused hinnad on kunstlikult määratud, selleks et vähemalt osaliselt kompenseerida siis kehtinud dumpinguvastaseid meetmeid. Ühenduse sidusimportijad olid eelnenud uurimisperioodi vältel märkimisväärses kahjumis, ostuhinna (tegelik impordihind) ja ühenduse turul edasimüügi hinna vahelisest marginaalist ei piisanud impordi ja edasimüügi vahel esinenud kulude katmiseks. Seetõttu viis eelnenud uurimine dumpinguvastaste meetmete ülevaatamiseni ja kehtestati kindlaksmääratud koguselised tollimaksud tonni kohta. |
(52) |
Käesoleva uurimise jooksul leiti, et nii Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad kui ka nende sidusimportijad ühenduses on uurimisperioodi vältel kasumit teeninud ning sidusimportijate marginaalid vastasid turutingimustele. Müügihinnad võrrelduna normaalväärtuse ja/või tootmiskuludega võimaldasid kõikidele kõrgete müügihindadega turgudel tegevatele äriühingutele piisavat kasumit. |
(53) |
Kui võrrelda sõltumatutele klientidele kehtivat CIF-hinda ühenduse piiril koos dumpinguvastaste tollimaksudega ja ühenduse tootmisharu tehasehinda sama toote ja sama kaubandustaseme puhul, siis selgub, et ühenduse tootmisharu müügihindu löödi alla 7,3 % – 17,5 %. |
3. Import muudest kolmandatest riikidest, maht, turuosa ja hinnad
Import muudest kolmandatest riikidest |
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tonnid |
17 596 |
18 688 |
12 276 |
8 773 |
Indeks |
100 |
106 |
70 |
50 |
Turuosa |
9,4 % |
8,4 % |
3,4 % |
2,4 % |
Impordihind eurot/tonn |
1 034,23 |
970,75 |
982,67 |
955,24 |
Indeks |
100 |
94 |
95 |
92 |
Allikas: Eurostati statistilised andmed. |
(54) |
Import muudest kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil poole võrra. Teiste peamiste eksportivate riikide, peamiselt Venemaa ja Iraani turuosa on muutunud marginaalseks. Tarbiva tööstuse sõnul on langus tingitud asjaolust, et kahest nimetatud riigist oli raske saada täpseid soovitud koguseid määratud kättetoimetamiskuupäevaks. |
4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tootmine tonnides |
206 481 |
242 350 |
279 307 |
290 625 |
Indeks |
100 |
117 |
135 |
141 |
Tootmisvõimsus tonnides |
263 320 |
273 820 |
302 070 |
311 820 |
Indeks |
100 |
104 |
115 |
118 |
Tootmisvõimsuse rakendamine |
78,4 % |
88,5 % |
92,5 % |
93,2 % |
(55) |
Vaatlusalusel perioodil kasvas tootmine 41 % võrra. Samal ajal laiendati tootmisvõimsust 18 % võrra, mis viis tootmisvõimsuse rakendamise paranemiseni 78,4 %lt 93,2 %ni. |
(56) |
Tootmisvõimsuse kasv ajavahemikus 2002–2003 on marginaalne ja peegeldab mõningat tõhususe suurenemist. Alates 2004. aastast võib täheldada intensiivsemat kitsaskohtade likvideerimist ja uute tootmisvõimsuste loomist. |
Laoseis |
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tonnid |
9 543 |
10 883 |
10 228 |
7 596 |
Indeks |
100 |
114 |
107 |
80 |
(57) |
Laoseisu võrreldakse iga aasta lõpus ajavahemikus 2002–2004 ja see varieerub teatud määral, olenevalt tellimustest. Uurimisperioodi lõpus on laoseis madalam, kuid see näitab olukorda 30. juunil 2005 ja pole seetõttu täiesti võrreldav aastalõpu laoseisuga. Madalam laoseis on tingitud asjaolust, et kuna tööstustarbijate nõudlus on suvekuudel mõnevõrra madalam, kavandavad ettevõtted sellele ajale tootmisrajatiste hoolduse ja vähendavad tootmist. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Müügimaht |
130 214 |
144 103 |
167 054 |
175 953 |
Indeks |
100 |
111 |
128 |
135 |
Turuosa kogutarbimises (sh kasutamine omatarbeks) |
45,9 % |
43,5 % |
46,6 % |
48,0 % |
Turuosa vabaturu tarbimises |
69,9 % |
64,4 % |
69,5 % |
71,3 % |
Müügihind eurot/tonn (müük vabaturul) |
801,77 |
758,49 |
835,68 |
936,08 |
Indeks |
100 |
95 |
104 |
117 |
(58) |
Ühenduse tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele kasvas vaatlusalusel perioodil 35 % võrra. Turuosa nii ühenduse kogutarbimises kui ka vabaturu tarbimises näitab, et pärast turuosa kaotust ajavahemikus 2002–2003 on turuosa stabiliseerunud ja jäänud uurimisperioodil püsima 48 % juurde kogutarbimisest ja 71,3 % juurde vabaturust. Sõltumatutele klientidele müügi keskmise hinnataseme trend oli samasugune ja pärast 5 % langust ajavahemikus 2002–2003 oli hinnatase vabaturul uurimisperioodil 17 % kõrgem kui 2002. aastal. |
(59) |
Võrreldes hinnatasemega eelmisel uurimisperioodil, milleks oli kalendriaasta 1998, olid müügihinnad 2004. aastal ja käesoleval uurimisperioodil keskmiselt vastavalt 22,7 % ja 37,5 % võrra kõrgemad kui 1998. aastal. Arveid ei väljastata omatarbeliseks kasutamiseks ettenähtud toodangu eest, mida kasutatakse integreeritud tootmisrajatistes. |
(60) |
Viimase kümne aasta jooksul on tarbimine pidevalt tõusnud – 152 000 tonnilt 1995. aastal 367 000 tonnini uurimisperioodil, mis teeb iga-aastaseks kasvuks 9,7 %. Vaatlusalusel perioodil, 2002. aastast kuni uurimisperioodini, kasvas tarbimine 10,7 % aastas, tootmisvõimsus aga 7 % aastas. Kõnealune areng on toetanud kõrgeid hinnatasemeid ühenduses, sundides samal ajal ühenduse tootmisharu tootmisvõimsust paremini rakendama (78,4 %lt 93,2 %ni), millega kaasnes tootmise kasv 14,5 % võrra aastas. Absoluutarvudes kasvas tootmine 84 000 tonni ja nõudlus 83 000 tonni, tootmisvõimsus laienes aga vaid 48 500 tonni.
|
(61) |
Suur ja kasvav nõudlus on aeglasema tootmisvõimsuse laienemise ja impordi üldise vähenemise kõrval hoidnud etanoolamiini hinnataset ühenduses kõrgel. Lisaks on tootmise kogukulud tonni kohta müügimarginaale vaatlusalusel perioodil vähe mõjutanud. Tootmiskulude tõus 5,9 % võrra 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oli tingitud tööstusbensiini hinna tõusust. Tööstusbensiin on naftapõhine energiakandja, mida kasutatakse etüleenoksiidi tootmiseks, mis on ühenduses etanoolamiini põhiliseks tooraineks. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Tööhõive |
102 |
103 |
101 |
102 |
Indeks |
100 |
101 |
99 |
99 |
Tootlikkus tonnides töötaja kohta |
2 016 |
2 354 |
2 755 |
2 861 |
Indeks |
100 |
117 |
137 |
142 |
Palgad tuhandetes eurodes |
6 860 |
7 526 |
8 018 |
7 598 |
Indeks |
100 |
110 |
117 |
111 |
Keskmine palk töötaja kohta (eurodes) |
66 976 |
73 105 |
79 097 |
74 797 |
Indeks |
100 |
109 |
118 |
112 |
(62) |
Töötajate arv ühenduse tootmisharus samasuguse toote kohta püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Tootmisprotsess on suures ulatuses automatiseeritud ega ole seega tööjõumahukas. Tänu pidevale parandamisele ja kitsaskohtade likvideerimisele kasvas tootlikkus vaatlusalusel perioodil 42 % võrra. |
(63) |
Vaatlusalusel perioodil kasvasid palgad 11 % võrra, saavutades tipptaseme 2004. aastal, tingituna ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja läbi viidud ümberstruktureerimisest ja koondamistest. Töötajate keskmise palga trend oli samasugune. |
Müük sõltumatutele isikutele ühenduses |
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Müügiväärtus tuhandetes eurodes |
104 402 |
109 301 |
139 603 |
164 705 |
Indeks |
100 |
105 |
134 |
158 |
Tootmiskulud tuhandetes eurodes |
101 506 |
108 056 |
124 763 |
139 100 |
Indeks |
100 |
106 |
123 |
137 |
Kasumlikkus |
2,8 % |
1,1 % |
10,6 % |
15,5 % |
(64) |
Vaatlusalusel perioodil kasvas vaatlusaluse toote ühenduse sõltumatutele isikutele müügi kasumlikkus vabaturul 2,8 %lt 2002. aastal 15,5 %ni uurimisperioodil pärast 2003. aastal toimunud 1,1 %list langust. Kasumlikkuse kasv alates 2003. aastast on tingitud Ameerika Ühendriikide stabiilsest ekspordist ja kasvavast nõudlusest, mistõttu oli müügimahtude ja müügihindade tõus 2004. aastal ja uurimisperioodil suurem kui tootmiskulude kasv. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Investeeringud tuhandetes eurodes |
1 170 |
9 975 |
687 478 |
388 476 |
Indeks |
100 |
852 |
58 750 |
33 198 |
Investeeringutasuvus |
2,2 % |
0,9 % |
10,2 % |
17,6 % |
(65) |
Ühenduse hinnatasemed näitavad, kas äriühingud on valmis tootmisvõimsust lisama. Ajavahemikul 2002–2003 ei peetud investeeringutasuvust piisavalt kõrgeks selleks, et tootmisvõimsust juurde luua. Seetõttu piirdusid äriühingud kitsaskohtade likvideerimise ja tõhususe parandamisega. Pidevalt kasvav nõudlus ja üksnes piiratud ulatuses lisanduv tootmisvõimsus on hoidnud hinnatasemed kõrgel sellisel määral, et alates 2004. aastast on muutunud uuesti reaalseks varem edasi lükatud investeerimisprojektide elluviimine. |
(66) |
Kapitali kaasamisega seoses tuleb märkida, et etanoolamiini tootmine moodustab üksnes väikese osa ühenduse keemiatööstuse kemikaalide üldtoodangust ning ühenduse keemiatööstust esindavad peamiselt suurte rahavoogude ja omafinantseeringute ning hea krediidivõimega suured rahvusvahelised keemiaettevõtted. Seega polnud ühenduse tootmisharul üldiselt kapitali kaasamisega suuri probleeme. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Rahavood tuhandetes eurodes |
4 842 |
3 301 |
16 863 |
27 596 |
Indeks |
100 |
68 |
348 |
570 |
Rahavood käibelt |
4,6 % |
3,0 % |
12,1 % |
16,6 % |
(67) |
Rahavoogude areng illustreerib seost hinnatasemete, kasumlikkuse ja investeeringutasuvuse vahel. Pärast rahavoogude madalat taset ajavahemikus 2002–2003 jõudis ühenduse tootmisharus rahavoogude suhe käibesse uuesti kahekohaliste arvudeni alates 2004. aastast ning enamiku äriühingute jaoks on rahavoogude ja käibe suhe nüüd piisavalt kõrge, et rahastada uusi investeeringuid etanoolamiini tootmisse. |
(68) |
Vaatlusalusel perioodil sai ühenduse tootmisharu kasu turu kasvust, mida illustreerib ühenduse tootmisharu turuosa kasv kogutarbimises 45,9 %lt 48 %ni ja vabaturul 69,9 %lt 71,3 %ni. |
(69) |
Dumping jätkus uurimisperioodi vältel, ehkki väiksemas ulatuses kui eelmisel uurimisperioodil. |
(70) |
Eespool esitatu põhjal on ühenduse tootmisharul tõepoolest olnud võimalus toibuda varasema dumpingu mõjust, eelkõige müügihindade ja kasumlikkuse osas. |
|
2002 |
2003 |
2004 |
Uurimisperiood |
Ekspordimaht tonnides |
15 631 |
15 278 |
16 709 |
17 428 |
Indeks |
100 |
98 |
107 |
111 |
(71) |
Ühenduse tootmisharu ekspordimahud kolmandatesse riikidesse kasvasid vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, mis annab aastaseks kasvuks keskmiselt 4 %, mis on suuresti kooskõlas tarbimise kasvuga maailmas. Tulemus näitab ühtlasi, et ühenduse tootmisharu on maailmaturul konkurentsivõimeline. |
5. Järeldus ühenduse turu olukorra kohta
(72) |
Ühenduse turul tarbitava etanoolamiini maht kasvas vaatlusalusel perioodil 29 % võrra, samal ajal vähenes import Ameerika Ühendriikidest 11 % võrra. Ühenduse tootmisharus suudeti müügimahtu suurendada ja seeläbi selle turuosa stabiliseerida ning isegi veidi suurendada. |
(73) |
Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord paranes enamiku majanduslike näitajate osas: tootmine (+ 41 %), tootmisvõimsus (+ 18 %) ja tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht (+ 35 % ehk +45 000 tonni) ja väärtus (+ 58 %), tootlikkus, turuosa (+ 2 protsendipunkti), rahavood ja kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus. Tootmiskulude kasv tonni kohta jäi müügihindade arengust madalamaks. Lisaks tuli ühenduse tootmisharule kasuks ühenduse turu suurenemine ja tootmisharus peeti sammu maailmas kasvava nõudlusega ehk eksporti suurendati 11 % võrra. |
(74) |
Kokkuvõttes on ühenduse tootmisharu olukord hea, kui arvestada näitajate positiivset arengut. Ei saa kinnitada, et materiaalse kahju tekitamine oleks jätkunud. Seetõttu uuriti, kas on olemas kahju kordumise tõenäosus, juhul kui meetmed tühistatakse. |
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(75) |
Tuleb meenutada, et Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad jätkasid dumpingut uurimisperioodi vältel, ehkki väiksemas ulatuses kui eelmisel uurimisperioodil. Meetmete tühistamine ja ekspordihindade samaulatuslik vähendamine võib viia koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaalini vahemikus 13,4 % kuni 28,3 %, samas kui koostööd mitte teinud tootjate (andsid esialgse uurimise andmetel 42 % impordist) käitumine on teadmata. Viimaste suhtes kohaldatakse aga kõige kõrgemaid dumpinguvastaseid tollimakse ja neil on kõige suurem stiimul ühenduse turule tagasi pöörduda, kui meetmed tühistatakse. |
(76) |
Samal ajal hinnatakse, et Ameerika Ühendriikide turul on käesoleval ajal 90 000 tonni vaba tootmisvõimsust, kui tööprotsessiga seotud probleemid ja orkaani tagajärjed on kõrvaldatud. |
(77) |
Seetõttu järeldati, et on olemas dumpingu jätkumise tõenäosus ja impordimahtude suurenemise oht, mis avaldab meetmete tühistamise korral vähemalt lühiajaliselt ühenduses survet hindade alandamiseks. |
(78) |
Tavaliselt avaldab dumpinguhinnaga impordi kasv survet müügihindade alandamiseks ja mõjutab negatiivselt vaatlusperioodil täheldatud ühenduse tootmisharu kasumlikkust ning rahaliste vahendite taastumist. Kõnealuses kontekstis tuleb märkida, et hindade allalöömine kasvab meetmete tühistamise korral märkimisväärselt. |
(79) |
Eeldatakse, et Ameerika Ühendriikide tootjad suunavad peamise tooraine etüleenoksiidi kasutamise teatud määral ümber monoetüüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele. |
(80) |
Toorainet etüleenoksiidi kasutatakse muude kemikaalide või derivaatide, peamiselt etüleenglükoolide ja eriti monoetüüleenglükooli tootmiseks. Etüleenoksiidi toodetakse ainult vähestes kohtades üle maailma, sest tegemist on väga plahvatusohtliku ja toksilise ainega, mille käitlemist reguleeritakse eriotstarbeliste keskkonna-, tervisekaitse, julgeoleku- ja kaitsealaste eeskirjadega. Seetõttu sõltub etüleenoksiidi kasutamine tootmises selle derivaatide turuhinnast. |
(81) |
Kunagi valitses hinnatasemete vahel teatav hierarhia: etüleeni hind oli kõrgem kui monoetüüleenglükooli hind ja etanoolamiini hind omakorda oli kõrgem nii etüleeni kui ka monoetüüleenglükooli hinnast. Kuid alates 2003. aasta lõpust tõusis monoetüüleenglükooli hind ühenduses märkimisväärselt ja oli kõrgem kui etüleeni hind ning teatavatel ajahetkedel isegi kõrgem kui etanoolamiini hind. Seetõttu on etüleenoksiidi üha rohkem suunatud monoetüleenglükooli tootmisesse ja turul on tekkinud teatav etüleenoksiidi nappus, mis omakorda aitab kaasa etanoolamiini hindade suhteliselt kõrgel hoidmisele. |
(82) |
Kuid Lähis-Ida riigid investeerivad praegu tööstusbensiinipõhise etüleenglükooli tootmisesse. Lähiajal on oodata uute monoetüleenglükooli tehaste käivitamist Kuveidis (Dow Chemical’i osalusel), Saudi Araabias ja Iraanis. Arvestades, et tööstusbensiin on naftapõhine aine, on nimetatud riikidel kulusid arvestades selge konkurentsieelis. Seetõttu on mõistlik oletada, et monoetüleenglükooli hind langeb lähiajal ja Ameerika Ühendriikide tootjatel on vähem võimalusi monoetüleenglükooli müügiks Aasias, kus Hiina tekstiili- ja polüestritööstus tarbib juba 30 % kogu maailma monoetüleenglükooli tarbimisest. Nii juhtuks eelkõige ühe koostööd mitte teinud eksportiva tootjaga, kes on praegu oluline monoetüleenglükooli Aasiasse eksportija. Seetõttu võib oodata, et Ameerika Ühendriikide tootjad hakkavad tootma rohkem etanoolamiini, mis avaldab survet hindade alandamiseks ning neil tekib vajadus leida lisakliente väljaspool Ameerika Ühendriikide turgu, misjärel nad pöörduvad ühenduse turule. |
(83) |
Arvestades käesolevat ühenduse tootmisharu stabiilset olukorda, sõltub hindade alandamise survest tingitud kahju kordumise tõenäosus hinnalanguse ulatusest ja teiste tegurite arengust, näiteks tootmiskuludest ja võimalustest kulude tõus klientidele üle kanda. Seetõttu uuriti, milline oli olukord pärast uurimisperioodi. |
(84) |
Koguti lisaandmeid, et teha kindlaks, kas vaatlusalusel perioodil ja eelkõige uurimisperioodil teostatud analüüsi põhjal tehtud järeldused kehtisid 2005. aasta teisel poolel ja 2006. aasta esimese viie kuu jooksul. |
(85) |
2005. aasta teisel poolel tõusid ühenduse turul kõigi etanoolamiini liikide hinnad jätkuvalt 11,4 %–14,7 %. Keskmine hinnatõus Ameerika Ühendriikide turul oli veelgi silmatorkavam – 22 %. Orkaanikahjustused Louisianas olid Ameerika Ühendriikide omamaisel turul esinenud ajutise nappuse peamiseks põhjuseks. |
(86) |
Kõnealune areng jätkus 2006. aasta esimese viie kuu jooksul, kuid palju aeglasemas tempos: ühenduse turul kerkis hind 2,8 %–4 % ning Ameerika Ühendriikide turul 9,9 %, näidates, et kohalikest tööprotsessiga seotud probleemidest ja kahjustustest hakatakse järk-järgult toibuma. |
(87) |
Võrreldes uurimisperioodiga tõusid 2005. aasta teisel poolel naftahinnad märkimisväärselt, keskmiselt 30 % ning mõjutasid omakorda veelgi tööstusbensiini hinna tõusu, mis oli alanud uurimisperioodi teisel poolel (2005. aasta esimesel poolaastal). Ameerika Ühendriikidest ühendusse toimuva impordi hinnad näivad kohanduvat aeglasemalt toorainete hinna tõusuga, osaliselt lepinguliste hindade aeglasema kohandumise ja turuosa kaitsmise tõttu ning osaliselt seepärast, et Ameerika Ühendriikide tootjate tootmisseadmed on gaasipõhised, mitte tööstusbensiinipõhised ning gaasihinnad ei tõuse nii kiiresti kui naftahinnad. |
(88) |
Naftahinnad kasvasid veel 2006. aasta esimese viie kuu jooksul keskmiselt 10 % võrra, mõjutades müügihindade tõusu aeglustunud trendi tõttu ühenduse tootmisharu kasumlikkust negatiivselt. |
(89) |
Uurimisperioodijärgsete sündmuste uurimistulemused näivad osutavat pöördepunktile ühenduse etanoolamiini turu arengus. Müügihinnad näivad olevat saavutanud oma lae ja teatud etanoolamiini liikide puhul võib isegi hinnalangust täheldada. Leidub märke, et tootmiskulude tõusu ei saa hõlpsasti kõrgemate müügihindade kaudu klientidele üle kanda. Kuid praegu on siiski ebaselge, mil määral kahjustavad suurenenud tootmiskulud ja langev kasumlikkus ühenduse tootmisharu olukorda keskmises perspektiivis. |
(90) |
Juhul kui meetmed kõrvaldatakse, on tõenäoline, et Ameerika Ühendriikide dumpinguhinnaga import ühendusse suureneb lühiajaliselt märkimisväärselt, mis avaldab survet hindade alandamiseks. |
(91) |
Keskmises perspektiivis võib olukorda halvendada monoetüüleenglükooli vähenenud müügivõimalustest tingitud etanoolamiini tootmise tõus Ameerika Ühendriikides, mistõttu Ameerika Ühendriikide tootjatel on vaja leida uusi müügiturge ja nad suunavad ühenduse turule rohkem. |
(92) |
2006. aasta alguses aset leidnud müügihindade kasvu ilmne peatumine ja naftahindade tõusust tingitud tootmiskulude kasv näivad samuti ühenduse tootmisharu kasumlikkusele negatiivselt mõjuvat. |
(93) |
Kõik need tegurid osutavad kahju kordumise tõenäosusele. Kuid mõned nimetatud järeldustest põhinevad sündmustel, mis võivad tõenäoliselt juhtuda alles keskmises perspektiivis. |
G. ÜHENDUSE HUVID
1. Sissejuhatav märkus
(94) |
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st ühenduse tootmisharu, importijate, kaubandusettevõtjate ning ka vaatlusaluse toote hulgimüüjate ja tööstustarbijate huvide hindamisel. |
(95) |
Tuleb meenutada, et eelmise uurimise käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on meetmete aegumise läbivaatamine, võimaldab see analüüsida olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. |
(96) |
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus ühenduse huvidega. |
2. Ühenduse tootmisharu huvid
(97) |
Tuletatakse meelde, et eelnevalt on kindlaks tehtud vaatlusaluse toote dumpingu esinemine uurimisperioodi vältel ning et on olemas Ameerika Ühendriikidest pärit vaatlusaluse toote dumpingu tõenäosus ning ühenduse tööstusele põhjustatava kahju kordumise oht. |
(98) |
Ühenduse tootmisharu on osutunud elujõuliseks ja konkurentsivõimeliseks tööstusharuks, seda kinnitavad enamiku majanduslike näitajate, eelkõige kasumlikkuse, rahavoogude ja investeeringutasuvuse positiivne areng. Varem kehtestatud dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa ühenduse turu praeguse hinnataseme saavutamisele, mis võimaldab ühenduse tootmisharul taastada kasumlikkus, mis võimaldab piisavat investeeringutasuvust, nii et investeeringud uude tootmisvõimsusse muutuvad majanduslikult teostatavaks. Eelkõige Ameerika Ühendriikide eksportiv tootja INEOS, kes pärast Innovene ülevõtmist muutus de facto ühenduse tootjaks, andis teada märkimisväärsetest investeeringutest ühendusse. Meetmete säilimine aitaks muu hulgas kaasa kõnealuse investeerimisprojekti kasumlikkuse säilitamisele. Seega on ühenduse tootmisharu huvides säilitada Ameerika Ühendriikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed. |
3. Importijate ja kaubandusettevõtjate huvid
(99) |
Arvestades importijate ja kaubandusettevõtjate koostöö puudumist, järeldati, et meetmete puudumine või jätkuv kehtimine ei mõjuta oluliselt importijaid ega kaubandusettevõtjaid. Lisaks sellele ei näidanud uurimine sõltumatute importijate olemasolu; kogu Ameerika Ühendriikidest pärit vaatlusaluse toodangu import ühendusse näib toimivat Ameerika Ühendriikide eksportivate tootjatega seotud importijate kaudu. |
(100) |
Meetmete säilitamine ei muuda sidusimportijate praegust olukorda; uurimisperioodil leiti, et sidusimportijad teenivad kasumit turutingimustele vastavate marginaalide ulatuses. Meetmete tühistamine oleks muidugi sidusimportijate huvides juhul, kui see ei mõjutaks klientide müügihindu ja kui Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad ei nõuaks osa või kogu lisakasumimarginaali endale, kehtestades hinnad, millega sidusimportijad saavad etanoolamiini osta. |
4. Tööstustarbijate huvid
(101) |
Arvestades asjaolu, et meetmete säilitamine kujutaks endast dumpinguvastaste meetmete teistkordset kehtestamist, pöörati erilist tähelepanu tööstustarbijatele. |
(102) |
Uurimises andsid endast teada ainult pesupehmendajaid tootvad esterkvati tarbijad. Üks tööstustarbija, kelle import moodustas ligikaudu 14 % Ameerika Ühendriikidest pärit koguimpordist uurimisperioodil, vastas küsimustikule, kaks teist tööstustarbijat tegid oma seisukohad teatavaks ning edastasid teavet lõpptoodete tootmiskulude struktuuri kohta. Pesupehmendajaid toodetakse TEA baasil ja neid turustavad n-ö “seebitöösturid”, näiteks Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser ja Colgate. Nimetatud tööstustarbijad väidavad, et TEA hinna tõus ohustab nende ettevõtteid ja et ühenduse turul esineb varude nappus. Mõlemat tegurit leevendaks dumpinguvastaste meetmete tühistamine. Lisaks on tootmise jätkumine ühenduses väidetavalt ohustatud, kui esterkvatiga seotud tootmisharu kasumlikkus ei parane. |
(103) |
Leiti, et uurimisperioodil moodustas TEA ligikaudu 23 % esterkvati tootmise kogukuludest ja 2003. aastal 22 %, kuid üldiselt oli olukord sarnane 2002. aastale ehk vaatlusaluse perioodi esimesele aastale. Pärast uurimisperioodi ja arvestades täheldatud TEA hinnatõusu, on TEA osakaal lõpptoote tootmiskuludes eeldatavalt veelgi suurem. On selge, et dumpinguvastaste meetmete tühistamine leevendaks vähemalt lühiajaliselt tooraine TEA kõrgest hinnast põhjustatud tagajärgi. Kulude vähendamine eeldusel, et meetmete kaotamisega kaasneb madalam ostuhind, vähendaks TEAga seotud kulusid ligikaudu 7 %. See vähendaks lõpptoote tootmise kogukulusid ligikaudu 1 % võrra ja kasumlikkus paraneks samasuguse marginaali võrra. |
(104) |
Leiti, et esterkvatiga seotud tootmisharu kasumlikkus on vaatlusalusel perioodil tõepoolest vähenenud ligikaudu 18 %lt 8 %le. Kuid esterkvati müügihinna langus 6 % võrra vaatlusalusel perioodil näib olevat olnud põhiliseks teguriks, mis põhjustas tootmiskulude osa tõusu müügihinnas peaaegu 10 % võrra. Tööstussektor näib kannatavat itta, eriti Venemaale liikumise tagajärgede all; seal on tootmiskulud üldiselt madalamad, kuid odavam on osta ka teist põhilist toorainet – sulatatud rasva rasvhapet. Kõnealust loomset päritolu toodet saab asendada taimse “palmstüreeniga”, mille varud on idas rikkalikumad. Lisaks nõuavad seebitöösturid tõhususe huvides kohapealsete tarnijate olemasolu, mis võib olla peamiseks tööstuse ühendusest väljaviimise põhjuseks. |
(105) |
Väidet TEA varude nappuse kohta ühenduse turul uuriti, kuid see leiti alusetu olevat, sest leidusid pakkumised teatud tootjatelt, kuid asjaomased tööstustarbijad lükkasid need tagasi. |
(106) |
Kokkuvõtteks võib öelda, et kuigi tunnistatakse TEA hinna jätkuva tõusu negatiivset mõju endast teada andnud tööstustarbijate lõpptoodete tootmiskuludele, on kõnealune mõju üsna piiratud ja dumpinguvastaste meetmete tühistamine parandaks olukorda üksnes marginaalselt. Leiti, et muud tegurid nagu tooraine maksumus ja klientide poolt tootele esitatavad nõudmised, avaldavad palju märkimisväärsemat mõju. Seetõttu jõuti otsusele, et meetmete säilitamine ei mõjutaks tööstustarbijaid märkimisväärselt. |
5. Järeldus ühenduse huvide kohta
(107) |
Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa ühenduse tootmisharu toibumisele. Ühenduse tootmisharule tuleks meetmete säilitamine kasuks, sest see säilitaks olemasolevad kasumlikud hinnatasemed ja võimaldaks seega teha lisainvesteeringuid. Meetmete tühistamine ohustaks ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi. Seetõttu on meetmete säilitamine ühenduse huvides. |
(108) |
Sõltumatuid importijaid ei näi olevat ja sõltumatud kaubandusettevõtjad ja hulgimüüjad ei andnud endast teada. Kogu Ameerika Ühendriikidest pärit import toimub seotud äriühingute kaudu, kes meetmete kehtimise ajal ja uurimisperioodi vältel teenisid turutingimustele vastavaid kasumimarginaale. |
(109) |
Lisaks pole kehtivad meetmed minevikus kasutajate majanduslikule olukorrale näiliselt mingit märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe alusel ei näi ükski dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenenud hinnatõus, kui see üldse aset leidis, olevat ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda kasuga, mis ühenduse tootmisharu sai dumpinguhindadega toimunud kaubanduse moonutamise kõrvaldamise tõttu. |
(110) |
Ühenduse huvide seisukohalt jõuti seetõttu järeldusele, et pole mõjuvaid põhjusi Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes praegu kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid mitte säilitada. |
(111) |
Seega leitakse, et Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. |
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(112) |
Kõiki osapooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Avalikustamise järel anti neile tähtaeg seisukohtade esitamiseks. |
(113) |
Uurimine näitas, et vaatlusaluses riigis esineb kasutamata tootmisvõimsust ning et dumping jätkus uurimisperioodi vältel. Ühenduse tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil enamiku kahjutegurite osas, seda tänu soodsatele tingimustele maailmaturul. Ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra positiivset arengut arvestades ei saa kinnitada, et materiaalne kahju oleks jätkunud. Kuid kahju kordumise tõenäosuse uurimine näitas siiski, et mitmed tegurid, näiteks Ameerika Ühendriikide vaba tootmisvõimsus, monoetüüleenglükooli müügivõimaluste vähenemine ja etanoolamiiniga seotud olukord nii ülemaailmselt kui ka ühenduses osutavad keskmises perspektiivis kahju kordumise tõenäosusele. |
(114) |
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1603/2000, viimati muudetud teadaandega äriühingu INEOS suhtes kohaldatava kindlaksmääratud tollimaksu kohta. (7) Lisaks leitakse, et meetmed tuleks säilitada üksnes kaheaastase lisaperioodi vältel. |
(115) |
Ühest küljest on olemas kahjuliku dumpingu kordumise oht, võttes arvesse järgmisi asjaolusid: i) Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad on jätkanud dumpinguhinnaga toodete importimist ühendusse ning ii) on oodata ühendusse saabuva impordi kasvu, kuna Ameerika Ühendriikides on 90 000 tonni olemasolevat ülemäärast tootmisvõimsust, mida saab hakata kasutama 2006. aasta lõpus ja mille järele kodumaisel turul nõudlus puudub. Peale selle on peamisel koostööst hoidunud Ameerika Ühendriikide tootjal, kelle suhtes kohaldatakse kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja kel seetõttu oleks ka suurim stiimul meetmete tühistamise korral ühenduse turule tagasi pöörduda, olemas vajalik turustusvõrk, kuna ta müüb teisi keemiatooteid ühenduse turul. |
(116) |
Teisest küljest on aastaks 2010 oodata Ameerika Ühendriikide ülemäärase tootmisvõimsuse järk-järgulist kadumist ning ühe koostööd tegeva Ameerika Ühendriikide eksportiva tootja kavandatud tootmisvõimsuse laiendamine ühenduse turule peaks lõpule jõudma 2008. aasta lõpuks, st kahe aasta pärast. Need kaalutlused koos jätkuva ebakindlusega naftahindade arengu mõju kohta tootmiskuludele ja ühenduse tootmisharu kasumlikkusele õigustavad meetmete säilitamist veel kaheks aastaks. |
(117) |
Pärast nimetatud kaheaastast perioodi algatab komisjon vajadusel ex officio meetmete uue läbivaatamise, mille suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 11, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Ameerika Ühendriikidest pärit ja CN-koodi ex 2922 11 00 (monoetanoolamiin) (TARICi kood 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanoolamiin) (TARICi kood 2922120010) ja 2922 13 10 (trietanoolamiin) alla kuuluvate etanoolamiinide impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse järgnevalt loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik |
Ettevõte |
Kindlaksmääratud koguseline tollimaks |
|||
Ameerika Ühendriigid |
(TARICi lisakood A115) |
59,25 eurot/tonn |
|||
(TARICi lisakood A145) |
69,40 eurot/tonn |
||||
(TARICi lisakood A116) |
111,25 eurot/tonn |
||||
Kõik muud äriühingud (TARICi lisakood A999) |
111,25 eurot/tonn |
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
4. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu alandatakse tolliväärtuse määramisel tegelikult makstud või makstavat hinda vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (8) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud koguste põhjal arvutatud dumpinguvastast tollimaksu protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib kaks aastat.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 23. oktoober 2006
Nõukogu nimel
eesistuja
J.-E. ENESTAM
(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).
(2) EÜT L 28, 2.2.1994, lk 40.
(3) EÜT L 185, 25.7.2000, lk 1.
(4) EÜT C 306, 10.12.2002, lk 2.
(5) ELT C 276, 11.11.2004, lk 2.
(6) ELT C 183, 26.7.2005, lk 13.
(7) EÜT C 306, 10.12.2002, lk 2.
(8) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.