EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 22018A0126(01)
Comprehensive and enhanced Partnership Agreement between the European Union and the European Atomic Energy Community and their Member States, of the one part, and the Republic of Armenia, of the other part
Ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel
Ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel
ELT L 23, 26.1.2018, p. 4–466
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/2018/104/oj
26.1.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 23/4 |
ULATUSLIK JA LAIENDATUD PARTNERLUSLEPING
ühelt poolt Euroopa Liidu
ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
ning nende liikmesriikide
ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel
PREAMBUL
BELGIA KUNINGRIIK,
BULGAARIA VABARIIK,
TŠEHHI VABARIIK,
TAANI KUNINGRIIK,
SAKSAMAA LIITVABARIIK,
EESTI VABARIIK,
IIRIMAA,
KREEKA VABARIIK,
HISPAANIA KUNINGRIIK,
PRANTSUSE VABARIIK,
HORVAATIA VABARIIK,
ITAALIA VABARIIK,
KÜPROSE VABARIIK,
LÄTI VABARIIK,
LEEDU VABARIIK,
LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
UNGARI,
MALTA VABARIIK,
MADALMAADE KUNINGRIIK,
AUSTRIA VABARIIK,
POOLA VABARIIK,
PORTUGALI VABARIIK,
RUMEENIA,
SLOVEENIA VABARIIK,
SLOVAKI VABARIIK,
SOOME VABARIIK,
ROOTSI KUNINGRIIK,
SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
kes on Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning
EUROOPA LIIT ja
EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS (edaspidi „Euratom“)
ühelt poolt ja
ARMEENIA VABARIIK
teiselt poolt,
edaspidi koos „lepinguosalised“,
VÕTTES ARVESSE lepinguosalistevahelisi tihedaid suhteid ja ühiseid väärtusi ja nende soovi tugevdada ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel Luxembourgis 22. aprillil 1996 allakirjutatud ja 1. juulil 1999 jõustunud partnerlus- ja koostöölepinguga („partnerlus- ja koostööleping“) varem sõlmitud suhteid ning toetada võrdsel partnerlusel põhinevat tihedat ja intensiivset koostööd Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse ning käesoleva lepingu raames,
TUNNUSTADES ELi-Armeenia Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, sealhulgas selle sissejuhatavate sätete panust ja partnerluse prioriteetide tähtsust Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheliste suhete tugevdamisel ning käesolevas lepingus nimetatud reformi- ja ühtlustamisprotsessi hoogustamisel Armeenia Vabariigis, tihendades sellega poliitilist ja majanduskoostööd,
VÕTTES EESMÄRGIKS veelgi süvendada põhivabaduste ja inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtete austamist,
TUNNISTADES, et riigisisesed reformid, mille eesmärk on ühelt poolt demokraatia ja turumajanduse tugevdamine ning teiselt poolt konfliktidele kestva lahenduse leidmine, on omavahel seotud. Seega aitavad kestlikud demokraatlikud reformid Armeenia Vabariigis suurendada usaldust ja stabiilsust piirkonnas tervikuna,
SOOVIDES toetada Armeenia Vabariigi poliitilist, sotsiaal-majanduslikku ja institutsioonilist arengut näiteks kodanikuühiskonna ja institutsioonide arendamise, avaliku halduse ja avaliku teenistuse reformi, korruptsioonivastase võitluse ning kaubavahetuse ja majanduskoostöö tihendamise, sealhulgas heade maksuhaldustavade, vaesuse vähendamise ja ulatusliku koostöö kaudu paljudes ühist huvi pakkuvates valdkondades, muu hulgas õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas,
VÕTTES EESMÄRGIKS rakendada täielikult kõik ÜRO põhikirja, 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni („Euroopa inimõiguste konventsioon“) ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1975. aasta Helsingi kohtumise lõppakti („OSCE Helsingi lõppakt“) eesmärgid, põhimõtted ja sätted,
RÕHUTADES oma kavatsust edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning soodustada tõhusat mitmepoolsust ja vaidluste rahumeelset lahendamist kokkulepitud vormis, eelkõige tehes selle nimel koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames,
VÕTTES EESMÄRGIKS kinnitada rahvusvahelist kohustust võidelda massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu ning teha koostööd desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning tuumaohutuse ja -julgeoleku valdkonnas,
TUNNISTADES Armeenia Vabariigi piirkondlikes koostöövormides, sealhulgas Euroopa Liidu toetatavates koostöövormides aktiivse osalemise tähtsust; tunnistades, kui oluliseks peab Armeenia Vabariik osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöövormides ning neist tulenevaid olemasolevaid kohustusi,
SOOVIDES edasi arendada korrapärast poliitilist dialoogi ühist huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, sealhulgas nende piirkondlikes aspektides, võttes arvesse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat ning Armeenia Vabariigi asjaomaseid poliitikavaldkondi; tunnistades, kui oluliseks peab Armeenia Vabariik osalemist rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöövormides ning neist tulenevaid olemasolevaid kohustusi,
TUNNISTADES, kui oluliseks peab Armeenia Vabariik Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelset ja kestvat lahendamist ning vajadust lahendada see konflikt võimalikult kiiresti OSCE Minski grupi kaasesimeeste juhitud läbirääkimiste käigus; tunnistades ühtlasi vajadust saavutada lahendus ÜRO põhikirjas ja OSCE Helsingi lõppaktis sätestatud eesmärkide ja põhimõtete alusel, pidades silmas eelkõige neid, mis käsitlevad jõuga ähvardamisest või jõu tarvitamisest hoidumist, riikide territoriaalset puutumatust ning rahvaste võrdseid õigusi ja enesemääramisõigust ning kajastuvad kõikides OSCE Minski grupi kaaseesistumise raames tehtud avaldustes alates 2008. aastal toimunud OSCE ministrite nõukogu 16. kohtumisest; samuti märkides ära Euroopa Liidu lubaduse toetada seda konflikti lahendamise protsessi,
VÕTTES EESMÄRGIKS ennetada ja tõkestada korruptsiooni, võidelda organiseeritud kuritegevusega ja tõhustada koostööd terrorismivastases võitluses,
VÕTTES EESMÄRGIKS süvendada dialoogi ja koostööd rände, varjupaiga ja piirihalduse küsimustes, pöörates tervikliku lähenemisviisi raames tähelepanu seaduslikule rändele ning koostööle, mida tehakse võitluses ebaseadusliku rände ja inimkaubandusega ning Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu („tagasivõtuleping“) tõhusaks rakendamiseks,
KINNITADES VEEL KORD, et peamiseks eesmärgiks on jätkuvalt lepinguosaliste kodanike paremad liikumisvõimalused turvalises ja hästi hallatud keskkonnas, ning kaaludes sobival ajal viisateemalise dialoogi alustamist Armeenia Vabariigiga, tingimusel et täidetud on hästi hallatud ja turvalise liikuvuse nõuded, sealhulgas on tõhusalt rakendatud Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut („viisalihtsustusleping“) ja tagasivõtulepingut,
VÕTTES EESMÄRGIKS järgida vaba turumajanduse põhimõtteid ja kinnitades, et Euroopa Liit on valmis toetama majandusreforme Armeenia Vabariigis,
TUNNUSTADES lepinguosaliste tahet süvendada majanduskoostööd, sealhulgas kaubanduse valdkonnas, kooskõlas lepinguosaliste Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesusest tulenevate õiguste ja kohustustega ning nende õiguste ja kohustuste läbipaistva ja mittediskrimineeriva kohaldamisega,
OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste majandussuhetele, eelkõige kaubanduse ja investeeringute arendamisele, ning ergutatakse konkurentsi, mis on majanduse ümberkorraldamisel ja ajakohastamisel määrava tähtsusega,
VÕTTES EESMÄRGIKS austada säästva arengu põhimõtteid,
VÕTTES EESMÄRGIKS tagada keskkonnakaitse, sealhulgas piiriülene koostöö ja mitmepoolsete kokkulepete rakendamine,
VÕTTES EESMÄRGIKS suurendada energiavarustuskindlust ja -ohutust, toetada asjaomase taristu arengut, edendada turuintegratsiooni ja järkjärgulist ühtlustamist ELi õigustiku käesolevas lepingus nimetatud põhielementidega, sealhulgas propageerides energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist, võttes arvesse Armeenia Vabariigi kohustust järgida energia tarnija-, transiidi- ja tarbijariikide võrdse kohtlemise põhimõtet,
VÕTTES EESMÄRGIKS tagada tuumaohutuse ja -julgeoleku kõrge tase vastavalt käesolevas lepingus sätestatule,
TUNNUSTADES vajadust süvendada energiakoostööd ning lepinguosaliste eesmärki järgida täielikult energiaharta lepingu tingimusi,
SOOVIDES parandada rahvatervist ja ohutust ning inimeste tervise kaitset, võttes arvesse säästva arengu põhimõtteid, keskkonnavajadusi ja kliimamuutusi,
VÕTTES EESMÄRGIKS edendada inimestevahelisi kontakte, sealhulgas teaduse ja tehnoloogia, hariduse ja kultuuri ning noorsootöö ja spordi valdkonnas toimuva koostöö ja vahetuste kaudu,
VÕTTES EESMÄRGIKS edendada piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd,
TUNNUSTADES Armeenia Vabariigi kohustust ühtlustada asjaomaseid valdkondi käsitlevad õigusaktid järk-järgult Euroopa Liidu õigusaktidega, tehes seda tõhusalt laiemate reformide osana, ning luua käesoleva lepingu täitmise tagamiseks vajalik haldus- ja institutsiooniline suutlikkus, ja tunnustades Euroopa Liidu kestvat toetust kooskõlas olemasolevate koostöövahenditega, sealhulgas selle kohustusega seoses antavat tehnilist, finants- ja majandusabi, mis vastab Armeenia Vabariigi reformide tempole ja majanduslikele vajadustele,
KINNITADES, et kui lepinguosalised otsustavad käesoleva lepingu raames sõlmida erilepinguid vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisele, ei ole sellised tulevikus sõlmitavad lepingud Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduvad, välja arvatud juhul, kui EL ning Ühendkuningriik ja/või Iirimaa teatavad seoses asjakohaste varasemate kahepoolsete suhetega Armeenia Vabariigile ühiselt, et leping on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduv, kuna neid käsitatakse liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Samuti ei ole Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa jaoks siduvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaselt hiljem käesoleva lepingu rakendamiseks vastu võetavad ELi-sisesed meetmed, kui need kaks riiki ei ole teatanud, et soovivad neis meetmetes osaleda või need heaks kiita vastavalt protokollile nr 21; märkides ühtlasi, et sellised tulevased konkreetsed lepingud või hilisemad ELi-sisesed meetmed kuuluvad nimetatud aluslepingutele lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) kohaldamisalasse,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I JAOTIS
EESMÄRGID JA ÜLDPÕHIMÕTTED
Artikkel 1
Eesmärgid
Lepingu eesmärgid on järgmised:
a) |
edendada lepinguosaliste vahel ulatuslikku poliitilist ja majanduslikku partnerlust ja koostööd ühiste väärtuste ning tihedate sidemete alusel, muu hulgas suurendades Armeenia Vabariigi osalemist Euroopa Liidu poliitikameetmetes, programmides ja ametite tegevuses; |
b) |
tugevdada kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades poliitilise dialoogi pidamise raamistikku, mis võimaldab lepinguosalistel arendada tihedaid poliitilisi suhteid; |
c) |
aidata tugevdada demokraatiat ning edendada poliitilist, majanduslikku ja institutsioonilist stabiilsust Armeenia Vabariigis; |
d) |
edendada, säilitada ja tugevdada piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu ja stabiilsust, muu hulgas tehes ühiseid jõupingutusi, et kõrvaldada pingeallikaid ja parandada julgeolekut piiridel ning edendada piiriülest koostööd ja heanaaberlikke suhteid; |
e) |
süvendada koostööd vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, et tugevdada õigusriiki ning parandada inimõiguste ja põhivabaduste austamist; |
f) |
suurendada liikuvust ja tihendada inimestevahelisi kontakte; |
g) |
toetada Armeenia Vabariigi püüdlusi teha rahvusvahelist koostööd oma majanduse arendamiseks ka tema õigusaktide ELi õigustikuga ühtlustamise kaudu; |
h) |
alustada tihedamat kaubanduskoostööd, mis võimaldab teha asjaomastes valdkondades kestvat õigusloomealast koostööd kooskõlas WTO liikme staatusest tulenevate õiguste ja kohustustega, ning |
i) |
luua tingimused koostöö süvendamiseks muudes ühist huvi pakkuvates valdkondades. |
Artikkel 2
Üldpõhimõtted
1. Lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ning käesoleva lepingu oluliseks osaks on eelkõige ÜRO põhikirjas, OSCE Helsingi lõppaktis ja 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas ning asjaomastes inimõigusi käsitlevates dokumentides, näiteks ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja Euroopa inimõiguste konventsioonis, sätestatud demokraatia põhimõtete, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine.
2. Lepinguosalised rõhutavad veel kord pühendumist turumajanduse, säästva arengu, piirkondliku koostöö ning tõhusa mitmepoolsuse põhimõtetele.
3. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et järgivad hea valitsemistava põhimõtteid ning rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis neil on ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCE raames.
4. Lepinguosalised kohustuvad võitlema korruptsiooni, piiriülese organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi eri vormide vastu, toetama säästvat arengut, tõhusat mitmepoolsust ning võitlust massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu, sealhulgas ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu leevendamise tippkeskuse algatuse raames. See kohustus on lepinguosaliste suhete ja koostöö arengu keskne tegur, mis aitab kindlustada piirkondlikku rahu ja stabiilsust.
II JAOTIS
POLIITILINE DIALOOG JA REFORM; KOOSTÖÖ VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA VALDKONNAS
Artikkel 3
Poliitilise dialoogi eesmärgid
1. Lepinguosalised arendavad ja süvendavad poliitilist dialoogi kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika ning riigisiseste reformide teemal. Selline dialoog tõhustab poliitilist koostööd välis- ja julgeolekuküsimustes, tunnistades tähtsust, mida Armeenia Vabariik omistab osalemisele rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöövormides ning neist tulenevatele olemasolevatele kohustustele.
2. Poliitilise dialoogi eesmärgid on järgmised:
a) |
arendada ja süvendada poliitilist dialoogi kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades; |
b) |
tugevdada poliitilist partnerlust ja tõhustada koostööd välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; |
c) |
edendada tõhusal mitmepoolsusel põhinevat rahvusvahelist rahu, stabiilsust ja julgeolekut; |
d) |
tugevdada lepinguosalistevahelist koostööd ja dialoogi rahvusvahelise julgeoleku ja kriisiohjamise valdkonnas, eelkõige eesmärgiga tegeleda üleilmsete ja piirkondlike probleemide ja nendega seonduvate ohtudega; |
e) |
süvendada koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise valdkonnas; |
f) |
edendada tulemustele orienteeritud ja praktilist koostööd lepinguosaliste vahel, et saavutada rahu, julgeolek ja stabiilsus Euroopas; |
g) |
parandada demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava põhimõtete järgimist, inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas meediavabaduse ja vähemuste õiguste austamist, ning aidata tugevdada riigisiseseid poliitilisi reforme; |
h) |
arendada lepinguosalistevahelist dialoogi ja süvendada koostööd julgeoleku ja kaitse valdkonnas; |
i) |
toetada konfliktide rahumeelset lahendamist; |
j) |
toetada ÜRO põhikirja eesmärke ja põhimõtteid ning OSCE Helsingi lõppaktis sätestatud põhimõtteid, mis reguleerivad osalisriikidevahelisi suhteid, ja |
k) |
toetada piirkondlikku koostööd, luua heanaaberlikud suhted ja tugevdada piirkondlikku julgeolekut, võttes meetmeid piiride avamiseks, et hõlbustada piirkondlikku kaubandust ja piiriülest liikumist. |
Artikkel 4
Riigisisesed reformid
Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades:
a) |
demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi arendamine ja kindlustamine ning nende stabiilsuse ja mõjususe suurendamine; |
b) |
inimõiguste ja põhivabaduste austamise tagamine; |
c) |
kohtu- ja õigusreformi edendamine eesmärgiga tagada kohtute, prokuratuuri ja õiguskaitseasutuste sõltumatus, kvaliteet ja tõhusus; |
d) |
haldussuutlikkuse suurendamine ning õiguskaitseasutuste erapooletuse ja tõhusa tegutsemise tagamine; |
e) |
avaliku halduse reformi ning aruandekohustusliku, tõhusa, läbipaistva ja pädeva avaliku teenistuse ülesehitamise edendamine ja |
f) |
korruptsioonivastase võitluse tulemuslikkuse tagamine, eelkõige selleks, et tõhustada korruptsioonivastase võitluse alast rahvusvahelist koostööd, ning asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, nagu ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastase konventsiooni tulemusliku rakendamise tagamine. |
Artikkel 5
Välis- ja julgeolekupoliitika
1. Lepinguosalised tugevdavad dialoogi ja koostööd välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, tunnistades tähtsust, mida Armeenia Vabariik omistab osalemisele rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöövormides ning neist tulenevatele olemasolevatele kohustustele, ning käsitlevad eelkõige konfliktide ennetamise, kriisiohjamise, riskide vähendamise, küberjulgeoleku, julgeolekusektori reformi, piirkonna stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastuskontrolli ja relvaekspordi kontrolli probleeme. Koostöö põhineb ühistel väärtustel ja huvidel ning selle eesmärk on suurendada koostöö tulemuslikkust, kasutades kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlike foorumeid, eelkõige OSCEd.
2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord pühendumist ÜRO põhikirjas ja OSCE Helsingi lõppaktis sätestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtete järgimisele ning nende edendamisele kahe- ja mitmepoolsetes suhetes.
Artikkel 6
Rahvusvaheliselt muret tekitavad rasked kuriteod ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus
1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad, kogu rahvusvahelises üldsuses muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ja tagada tuleks tõhus vastutusele võtmine selliste kuritegude eest, võttes meetmeid nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaudu.
2. Lepinguosalised on seisukohal, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on rahvusvahelise rahu ja õiguse jaoks oluline samm. Lepinguosalised püüavad tugevdada koostööd ja edendada rahu ja rahvusvahelist õigusemõistmist, ratifitseerides ja rakendades Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ja sellega seotud dokumendid, võttes arvesse nende õiguslikku ja põhiseaduslikku raamistikku.
3. Lepinguosalised lepivad kokku, et tehakse tihedat koostööd genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude vältimiseks, kasutades selleks asjakohaseid kahe- ja mitmepoolseid raamistikke.
Artikkel 7
Konfliktide ennetamine ja kriisiohjamine
Lepinguosalised tõhustavad praktilist koostööd konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise valdkonnas, eelkõige pidades silmas Armeenia Vabariigi võimalikku osalemist ELi juhitavates tsiviil- ja sõjalistes kriisiohjamiseoperatsioonides, samuti asjakohastel õppustel ja koolitustel; selline osalemine oleks üksikjuhtumipõhine.
Artikkel 8
Piirkondlik stabiilsus ja konfliktide rahumeelne lahendamine
1. Lepinguosalised tugevdavad ühiseid jõupingutusi, et parandada tingimusi edasise piirkondliku koostöö tegemiseks, toetades avatud piire ja piiriülest liikuvust, heanaaberlikke suhteid ja demokraatlikku arengut ning edendades seeläbi stabiilsust ja julgeolekut, ja tegutsevad konfliktide rahumeelse lahendamise nimel.
2. Lõikes 1 nimetatud tegevustes järgitakse rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise ühiseid põhimõtteid, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas ja OSCE Helsingi lõppaktis ning muudes asjakohastes mitmepoolsetes dokumentides, millest lepinguosalised juhinduvad. Lepinguosalised rõhutavad konfliktide rahumeelseks lahendamiseks olemasolevate kokkulepitud vormide tähtsust.
3. Lepinguosalised rõhutavad, et relvastuskontroll ning usalduse ja julgeoleku suurendamise meetmed on julgeoleku, prognoositavuse ja stabiilsuse tagamiseks Euroopas jätkuvalt väga olulised.
Artikkel 9
Massihävitusrelvad, nende leviku tõkestamine ja desarmeerimine
1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil, näiteks terroristide ja muude kuritegelike ühenduste seas, on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seetõttu lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks, täites täielikult oma kohustusi, mis tulenevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest, ning muid asjaomaseid rahvusvahelisi kohustustusi. Lepinguosalised nõustuvad, et see säte on käesoleva lepingu oluline osa.
2. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks,
a) |
võttes meetmed asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele allakirjutamiseks ja nende ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ja nende täielikuks rakendamiseks ning |
b) |
arendades edasi tõhusat siseriiklikku ekspordikontrollisüsteemi, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi ja transiidi ning massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia lõppkasutuse kontrollimiseks. |
3. Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi käesolevas artiklis nimetatud meetmete toetamiseks ja tugevdamiseks.
Artikkel 10
Väike- ja kergrelvad ning tavarelvade ekspordi kontroll
1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, salakaubavedu, ülemäärane varumine, puudulik haldamine, varude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsiseks ohuks rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule.
2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma kohustust võidelda väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele, mille osalised nad on, ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, samuti oma kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses valdkonnas kehtivatest rahvusvahelistest õigusaktidest, näiteks ÜRO tegevusprogrammist väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta.
3. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ja tagama kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja koostoime võitluses väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastu ning ülemääraste varude hävitamise üleilmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja vajaduse korral riiklikul tasandil.
4. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku jätkata koostööd tavarelvade ekspordi kontrolli valdkonnas, võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli küsimustes ning Armeenia Vabariigi asjakohaseid õigusakte.
5. Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi käesolevas artiklis nimetatud meetmete toetamiseks ja tugevdamiseks.
Artikkel 11
Terrorismivastane võitlus
1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning lepivad kokku, et teevad kahepoolsel, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koostööd terrorismi mis tahes avaldumisvormide ja ilmingute ennetamiseks ning nende vastu võitlemiseks.
2. Lepinguosalised lepivad kokku, et terrorismivastane võitlus peab toimuma täielikus kooskõlas õigusriigi põhimõtte ning rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide, pagulas- ja humanitaarõiguse, ÜRO põhikirja põhimõtete ning terrorismivastast võitlust käsitlevate rahvusvaheliste dokumentidega.
3. Lepinguosalised rõhutavad kõikide terrorismivastase võitlusega seotud ÜRO konventsioonide ja protokollide üldise ratifitseerimise ja täieliku rakendamise tähtsust. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad dialoogi rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse laiaulatusliku konventsiooni eelnõu küsimustes ning teevad koostööd ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia ja kõikide asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide ning Euroopa Nõukogu konventsioonide rakendamisel. Lisaks sellele lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks terrorismi ennetamise ja selle vastu võitlemise valdkonnas.
III JAOTIS
ÕIGUS, VABADUS JA TURVALISUS
Artikkel 12
Õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine
1. Lepinguosalised panevad vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas tehtava koostöö raames erilist rõhku Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis sätestatud õigusriigi põhimõtete, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse, õiguskaitse kättesaadavuse ja õiglase kohtumõistmise edendamisele ning menetluslikele tagatistele kriminaalasjades ja kuriteoohvrite õigustele.
2. Lepinguosalised teevad täielikku koostööd, et tagada institutsioonide tulemuslik tegevus õiguskaitse, korruptsioonivastase võitluse ja õigusemõistmise valdkonnas.
3. Koostöö vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas põhineb inimõiguste, mittediskrimineerimise ja põhivabaduste tagamisel.
Artikkel 13
Isikuandmete kaitse
Lepinguosalised lepivad kokku koostöös, et tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse kooskõlas Euroopa Liidu, Euroopa Nõukogu ja teiste rahvusvaheliste organite rahvusvaheliste õigusaktide ja normidega.
Artikkel 14
Koostöö rände, varjupaiga ja piirihalduse valdkonnas
1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma territooriumide vaheliste rändevoogude ühise juhtimise tähtsust ja seavad sisse igakülgse dialoogi kõigis rändega seotud küsimustes, sealhulgas seadusliku rände, rahvusvahelise kaitse ning ebaseadusliku rände, inimeste salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastase võitluse valdkonnas.
2. Koostöö lähtub lepinguosaliste konsultatsioonide käigus kindlaks määratud vajadustest ning seda rakendatakse kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmisele:
a) |
rände algpõhjuste käsitlemine; |
b) |
siseriiklike õigusaktide ja tavade väljatöötamine ja rakendamine rahvusvahelise kaitse valdkonnas vastavalt 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile ja 1967. aasta pagulasseisundi protokollile ning muudele asjaomastele rahvusvahelistele dokumentidele, näiteks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile, ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rakendamise tagamiseks; |
c) |
riiki lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja seisund, seaduslikult riigis viibivate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integratsioon, haridus ja koolitus ning rassismi- ja ksenofoobiavastased meetmed; |
d) |
tõhusa ja ennetava poliitika väljatöötamine ebaseadusliku rände, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse valdkonnas, sealhulgas küsimuses, kuidas asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide raames võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustikega ning kaitsta inimkaubanduse ohvreid; |
e) |
rändehalduse, dokumentide turvalisuse, viisapoliitika, piirihalduse ning rändega seotud infosüsteemide valdkonna organisatsioonilised küsimused, koolitus, parimad tavad ja muud operatiivmeetmed. |
3. Koostöö võib soodustada ka korduvrännet arengu toetamise eesmärgil.
Artikkel 15
Isikute liikumine ja tagasivõtmine
1. Lepinguosalised tagavad järgmiste nende suhtes siduvate lepingute täieliku rakendamise:
a) |
Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise leping ja |
b) |
Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping. |
2. Lepinguosalised toetavad viisalihtsustuslepingu täitmisega jätkuvalt kodanike liikuvust ning kaaluvad sobival ajal viisanõude kaotamist puudutava dialoogi alustamist, tingimusel et on loodud tingimused hästi hallatud ja turvalise liikuvuse tagamiseks. Lepinguosalised teevad koostööd ebaseadusliku rändega võitlemisel, sealhulgas rakendades tagasivõtulepingut ja toetades piirihalduspoliitikat ning õigus- ja tegevusraamistikke.
Artikkel 16
Võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu
1. Lepinguosalised teevad koostööd, et ennetada ja tõkestada organiseeritud ja muud kuritegevust, sealhulgas rahvusvahelist kuritegevust, näiteks:
a) |
rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus; |
b) |
relvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; |
c) |
ebaseaduslike uimastite üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; |
d) |
kaupade ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja nendega kauplemine; |
e) |
ebaseaduslik majandus- ja finantstegevus, nagu võltsimine, maksupettus ja riigihangetega seotud pettus; |
f) |
rahvusvaheliste annetajate rahastatud projektide vahendite omastamine; |
g) |
aktiivne ja passiivne korruptsioon avalikus ja erasektoris; |
h) |
dokumentide võltsimine ja valeandmete esitamine ning |
i) |
küberkuritegevus. |
2. Lepinguosalised tõhustavad õiguskaitseasutuste kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, sealhulgas arendavad võimaluse korral koostööd Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Armeenia Vabariigi asjaomaste ametiasutuste vahel. Lepinguosalised kohustuvad tulemuslikult rakendama asjakohaseid rahvusvahelisi norme, eelkõige neid, mis on sätestatud rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO 2000. aasta konventsioonis ja selle kolmes protokollis. Lepinguosalised teevad koostööd korruptsiooni ennetamisel ja sellega võitlemisel kooskõlas ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastase konventsiooni ning Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) ja OSCE soovitustega, samuti majanduslike huvide deklareerimise läbipaistvuse tagamisel, rikkumistest teatajate kaitsmisel ja juriidiliste isikute lõplike abisaajate kohta teabe avalikustamisel.
Artikkel 17
Ebaseaduslikud uimastid
1. Lepinguosalised teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd, et tagada tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviis seoses ebaseaduslike uimastite ja uute psühhoaktiivsete ainete kasutamise ennetamise ja tõkestamisega. Uimastipoliitika ja -meetmete eesmärk on tugevdada ebaseaduslike uimastite kasutamise ennetamise ja tõkestamisega tegelevaid asutusi, vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust, parandada toimetulekut uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale ning tulemuslikumalt ära hoida keemiliste lähteainete ümbersuunamist narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.
2. Lepinguosalised lepivad kokku lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites. Meetmed põhinevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetel, mis on sätestatud asjaomastes rahvusvahelistes konventsioonides, ning nende eesmärk on rakendada soovitused, mis esitati 2016. aasta aprillis toimunud ÜRO Peaassamblee üleilmsele uimastiprobleemile pühendatud eriistungjärgul vastu võetud lõppdokumendis.
Artikkel 18
Rahapesu ja terrorismi rahastamine
1. Lepinguosalised teevad koostööd, et takistada oma finantssüsteemi ja muude süsteemide kasutamist üldiselt kuritegelikul teel ja eeskätt uimastikuritegudest saadud tulu pesemiseks ning terrorismi rahastamiseks. Koostöö hõlmab ka kuritegelikul teel saadud varade ja vahendite sissenõudmist.
2. Selles valdkonnas tehtav koostöö võimaldab asjaomase teabe vahetamist vastavalt lepinguosaliste asjakohastele õigusaktidele ja asjakohastele rahvusvahelistele õigusaktidele ning selliste rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamiseks ja tõkestamiseks vajalike normide kehtestamist, mis oleksid võrdväärsed selles valdkonnas tegutsevate asjaomaste rahvusvaheliste asutuste, näiteks rahapesuvastase töökonna kehtestatud normidega.
Artikkel 19
Koostöö terrorismiga võitlemise valdkonnas
1. Lepinguosalised kinnitavad kooskõlas artiklis 11 sätestatud terrorismivastase võitluse aluspõhimõtetega veel kord, et terrorismivastane võitlus on eelkõige õiguskaitse ja kohtuvaldkonna ülesanne, ning lepivad kokku, et teevad koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel ning eelkõige:
a) |
vahetavad teavet terrorirühmituste, terroristide ja nende toetusvõrgustike kohta kooskõlas rahvusvahelise ja siseriikliku õigusega ning eelkõige isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevate õigusaktidega; |
b) |
vahetavad kohaldatavate õigusaktide alusel kogemusi terrorismi ennetamise ja tõkestamise, selleks kasutatavate vahendite ja meetodite ning nende tehniliste aspektide, aga ka koolituse kohta; |
c) |
vahetavad seisukohti radikaliseerumise ja terroristide värbamise ning radikaliseerumisega võitlemise ja rehabilitatsiooni toetamise kohta; |
d) |
vahetavad seisukohti ja kogemusi terrorismis kahtlustatavate isikute piiriülese liikumise ja reisimise ning terrorismiohu kohta; |
e) |
vahetavad parimaid tavasid inimõiguste kaitsmisel terrorismivastases võitluses, eelkõige kriminaalmenetluse käigus; |
f) |
tagavad terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumiste kriminaliseerimise ning |
g) |
võtavad meetmeid keemia-, bioloogilise, kiirgus- ja tuumaterrorismi ohu vastu ning kohustuvad võtma meetmeid, et vältida keemia-, bioloogilise, kiirgus- ja tuumamaterjalide terroristlikel eesmärkidel omandamist, üleandmist ja kasutamist ning ebaseaduslikke tegusid kõrge riskiastmega keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumarajatiste suhtes. |
2. Koostöö põhineb asjaomastel olemasolevatel hinnangutel ja toimub lepinguosalistevaheliste konsultatsioonide alusel.
Artikkel 20
Õigusalane koostöö
1. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades eesmärgiga pidada läbirääkimisi ning ratifitseerida ja rakendada tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevad mitmepoolsed konventsioonid, eriti rahvusvahelise õigusalase koostöö ja kohtuvaidluste ning laste kaitse valdkonnas kehtestatud Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonid.
2. Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas püüavad lepinguosalised süvendada koostööd mitmepoolsete lepingutega ettenähtud vastastikuse õigusabi küsimustes. Vajaduse korral hõlmab selline koostöö asjaomaste rahvusvaheliste ÜRO ja Euroopa Nõukogu õigusaktidega ühinemist ja nende õigusaktide rakendamist ning Eurojusti ja Armeenia Vabariigi pädevate asutuste vahelise koostöö tihendamist.
Artikkel 21
Konsulaarkaitse
Armeenia Vabariik on nõus, et tema territooriumil esindatud ELi liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaarasutused pakuvad kaitset ka selliste ELi liikmesriikide kodanikele, kellel ei ole Armeenia Vabariigis alalist esindust, kes saaks pakkuda konkreetsel juhul konsulaarkaitset, tehes seda asjaomase ELi liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel.
IV JAOTIS
MAJANDUSKOOSTÖÖ
1. PEATÜKK
Majandusdialoog
Artikkel 22
1. Euroopa Liit ja Armeenia Vabariik toetavad majandusreformi läbiviimist, parandades ühist arusaama teineteise majanduse põhialustest ning majanduspoliitika kavandamisest ja rakendamisest.
2. Armeenia Vabariik võtab täiendavaid meetmeid, et luua toimiv turumajandus ning järk-järgult ühtlustada oma majandus- ja rahandusalased õigusnormid ja poliitikameetmed Euroopa Liidu omadega, kui see on käesoleva lepinguga kokku lepitud. Euroopa Liit toetab Armeenia Vabariiki tema püüdlustes tagada usaldusväärne makromajanduspoliitika, sealhulgas keskpanga sõltumatus ja hinnastabiilsus, usaldusväärne riigi rahandus ning stabiilne valuutavahetuskurss ja maksebilanss.
Artikkel 23
Sel eesmärgil lepivad lepinguosalised kokku, et seavad sisse korrapärase majandusdialoogi, mille eesmärgid on järgmised:
a) |
teabevahetus makromajanduspoliitika ja makromajanduslike suundumuste, struktuurireformide ning majandusarengu strateegia küsimustes; |
b) |
teadmiste ja parima tava vahetus näiteks riigi rahanduse, raha- ja vahetuskursipoliitika raamistike, finantssektori poliitika ja majandusstatistika kohta; |
c) |
teabe ja kogemuste vahetus piirkondliku majandusintegratsiooni, sealhulgas Euroopa majandus- ja rahaliidu toimimise kohta; |
d) |
kahepoolse majandus-, finants- ja statistikakoostöö olukorra läbivaatamine. |
Artikkel 24
Avaliku sektori sisekontroll ja audit
Lepinguosalised teevad koostööd avaliku sektori asutuste sisekontrolli ja välisauditi valdkonnas eesmärgiga:
a) |
arendada välja ja rakendada kooskõlas Armeenia Vabariigi valitsuse heakskiidetud avaliku sektori asutuste sisefinantskontrolli reformikavaga juhi vastutusel ja volituste delegeerimisel põhinev avaliku sektori asutuste sisefinantskontrolli süsteem, sealhulgas oma tegevuses sõltumatu siseauditi funktsioon Armeenia Vabariigi avalikus sektoris tervikuna, ühtlustades seda üldtunnustatud rahvusvaheliste normide, raamistike ja suunistega ning Euroopa Liidu hea tavaga; |
b) |
luua Armeenia Vabariigis piisav finantskontrollisüsteem, mis täiendab, kuid ei dubleeri siseauditi funktsiooni; |
c) |
toetada Armeenia Vabariigis avaliku sektori sisefinantskontrolli ühtlustamisega tegelevat kesküksust ja tugevdada selle suutlikkust reforme juhtida; |
d) |
tugevdada veelgi kontrollikoda kui Armeenia Vabariigi kõrgeimat auditeerimisasutust, eelkõige selle finantsilist, organisatsioonilist ja tegevuse sõltumatust kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud välisauditistandarditega (INTOSAI standarditega) ja |
e) |
näha ette teabe, kogemuste ja hea tava vahetamine. |
2. PEATÜKK
Maksustamine
Artikkel 25
Lepinguosalised teevad koostööd maksustamise valdkonna hea juhtimistava edendamiseks, et veelgi parandada majandussuhteid, kaubandust, investeeringuid ja ausat konkurentsi.
Artikkel 26
Pidades silmas artiklit 25, tunnustavad lepinguosalised maksunduse valdkonnas Euroopa Liidu tasandil liikmesriikide poolt omaksvõetud head juhtimistava, see tähendab läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi põhimõtteid, ning kohustuvad neid järgima. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu ja liikmesriikide pädevust, tõhustavad lepinguosalised sel eesmärgil rahvusvahelist koostööd maksunduse valdkonnas, hõlbustavad maksutulude kogumist ning töötavad välja meetmed nende hea juhtimistava põhimõtete tõhusaks rakendamiseks.
Artikkel 27
Lepinguosalised tõhustavad ja tugevdavad koostööd Armeenia Vabariigi maksusüsteemi ja -halduse täiustamisel ja arendamisel, sealhulgas maksude kogumise ja kontrollialase suutlikkuse parandamisel, et tagada tõhus maksukogumine ning tugevdada võitlust maksupettuste ja maksustamise vältimisega. Lepinguosalised kohtlevad importtooteid ja sarnaseid kodumaiseid tooteid võrdselt kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe („GATT 1994“) I ja III artikliga. Lepinguosalised soovivad tõhustada koostööd ja jagada kogemusi võitlemisel maksupettuste ja maksustamise vältimisega, eelkõige karussellpettusega, ning siirdehindade ja offshore-ettevõtete küsimustes.
Artikkel 28
Lepinguosalised arendavad koostööd, et jõuda ühise poliitikani pettuste ja aktsiisiga maksustavate kaupade salakaubaveo ennetamise ja tõkestamise alal. Koostöö hõlmab teabevahetust. Selleks püüavad lepinguosalised tugevdada piirkondlikus kontekstis tehtavat koostööd kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise 2003. aasta raamkonventsiooniga.
Artikkel 29
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
3. PEATÜKK
Statistika
Artikkel 30
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd statistikaküsimustes, et täita pikaajaline eesmärk esitada ajakohaseid, rahvusvaheliselt võrreldavaid ja usaldusväärseid statistilisi andmeid. Eeldatakse, et kestlik, tõhus ja ametialaselt sõltumatu riiklik statistikasüsteem annab Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi kodanikele, ettevõtjatele ja otsustajatele vajalikku teavet, võimaldades neil seega teha teadlikke otsuseid. Riiklik statistikasüsteem peab olema kooskõlas ÜRO ametliku statistika koostamise põhimõtetega ning võtma arvesse ELi statistikaõigustikku, sealhulgas Euroopa statistika tegevusjuhist, et viia riiklik statistikasüsteem vastavusse Euroopa normide ja standarditega.
Artikkel 31
Statistika valdkonnas tehtava koostöö eesmärgid on järgmised:
a) |
riikliku statistikasüsteemi suutlikkuse edasine suurendamine, keskendudes tugevale õiguslikule alusele, kvaliteetsete andmete ja metaandmete esitamisele, levitamispoliitikale ja kasutajasõbralikkusele ning lähtudes avaliku ja erasektori, teadusringkondade ja muude kasutajate vajadustest; |
b) |
Armeenia Vabariigi statistikasüsteemi järkjärguline Euroopa statistikasüsteemi normide ja tavadega vastavusse viimine; |
c) |
Euroopa Liidule andmete edastamise täiustamine, võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste ja Euroopa metoodikate, sealhulgas klassifikaatorite kasutamist; |
d) |
riigi statistikatöötajate ametialase ja haldussuutlikkuse suurendamine, et lihtsustada ELi statistikastandardite kohaldamist ja aidata arendada Armeenia Vabariigi statistikasüsteemi; |
e) |
statistikavaldkonna oskusteabe arendamisega seotud kogemuste vahetamine ja |
f) |
kõikide statistika kogumise ja levitamise protsesside kvaliteedi tagamise ja juhtimise toetamine. |
Artikkel 32
Lepinguosalised teevad koostööd Euroopa statistikasüsteemi raames, milles Euroopa Liidu statistikaasutuseks on Eurostat. Koostöö tagab statistikaameti ametialase sõltumatuse ja Euroopa statistika tegevusjuhise põhimõtete kohaldamise ning keskendub järgmistele valdkondadele:
a) |
rahvastikustatistika, sealhulgas rahvaloendused ja sotsiaalstatistika; |
b) |
põllumajandusstatistika, sealhulgas põllumajandusloendused; |
c) |
ettevõtlusstatistika, sealhulgas äriregistrid ja haldusallikate kasutamine statistilistel eesmärkidel; |
d) |
makromajandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamine, väliskaubandusstatistika, maksebilansistatistika ja välismaiste otseinvesteeringute statistika; |
e) |
energiastatistika, sealhulgas energiabilansid; |
f) |
keskkonnastatistika; |
g) |
piirkondlik statistika ja |
h) |
horisontaalne tegevus, sealhulgas kvaliteedi tagamine ja juhtimine, statistilised klassifikaatorid, koolitus, levitamine ja nüüdisaegse infotehnoloogia kasutamine. |
Artikkel 33
Lepinguosalised vahetavad muu hulgas teavet ja eksperditeadmisi ning arendavad koostööd, võttes arvesse varasemaid kogemusi, mis on saadud mitme abiprogrammi raames statistikasüsteemi reformi käivitamisel. Jõupingutused suunatakse edasisele ühtlustamisele ELi statistikaõigustikuga, tuginedes Armeenia Vabariigi statistikasüsteemi arendamise riiklikule strateegiale ning võttes arvesse Euroopa statistikasüsteemi arendamist. Statistiliste andmete esitamise protsess keskendub haldusdokumentide kasutamise parandamisele ja statistiliste uuringute ühtlustamisele, võttes samas arvesse vajadust vähendada vastamise koormust. Saadud andmeid kasutatakse sotsiaal- ja majanduselu põhivaldkondade poliitika kujundamiseks ja seireks.
Artikkel 34
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog. Armeenia Vabariigile antakse võimaluste piires võimalus osaleda Euroopa statistikasüsteemi tegevuses, sealhulgas koolituses.
Artikkel 35
Armeenia Vabariigi õigusaktide järkjärguline ühtlustamine ELi statistikaõigustikuga toimub kooskõlas kord aastas ajakohastatava Eurostati statistikanõuete kogumikuga, mida lepinguosalised käsitavad käesoleva lepingu lisana.
V JAOTIS
MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA
1. PEATÜKK
Transport
Artikkel 36
Lepinguosalised:
a) |
laiendavad ja tugevdavad oma transpordialast koostööd, et toetada kestlike transpordisüsteemide arendamist; |
b) |
edendavad tõhusat, ohutut ja turvalist transporti ning transpordisüsteemide ühilduvust ja koostalitlusvõimet ja |
c) |
püüavad parandada põhilisi transpordiühendusi oma territooriumide vahel. |
Artikkel 37
Koostöö hõlmab järgmisi valdkondi:
a) |
kõiki transpordiliike hõlmava kestliku riikliku transpordipoliitika väljatöötamine eelkõige eesmärgiga tagada keskkonnasäästlikud, tõhusad, ohutud ja turvalised transpordisüsteemid ning edendada transpordikaalutluste integreerimist muudesse poliitikavaldkondadesse; |
b) |
valdkondlike strateegiate arendamine, arvestades riiklikku transpordipoliitikat (sealhulgas tehnilise sisseseade ja transpordivahendite ajakohastamise õigusnõudeid, et need vastaksid rangeimatele rahvusvahelistele standarditele), maantee-, raudtee-, sisevee-, lennu- ja kombineeritud transpordi jaoks, sealhulgas rakendamise ajakavad ja vahe-eesmärgid, haldusülesanded ning rahastamiskavad; |
c) |
taristupoliitika parandamine erinevate transpordiliikide taristuprojektide paremaks väljaselgitamiseks ja hindamiseks; |
d) |
taristu hooldusele, võimsuspiirangutele ja puuduvatele lülidele keskenduvate rahastamisstrateegiate väljatöötamine ning aktiivsem osalemine erasektori transpordiprojektides ja nende projektide toetamine; |
e) |
ühinemine asjaomaste rahvusvaheliste transpordiorganisatsioonide ja -lepingutega, sealhulgas rahvusvaheliste transpordilepingute ja -konventsioonide range rakendamise ja tulemusliku täitmise tagamise menetlustega; |
f) |
koostöö ning teabevahetus, et arendada ja täiustada transporditehnoloogiat, näiteks arukaid transpordisüsteeme, ja |
g) |
kõigi transpordiliikide haldamisel ja käitamisel arukate transpordisüsteemide ja infotehnoloogia kasutamise edendamine ning ühilduvuse ja koostöö toetamine transporti hõlbustavate kosmosesidesüsteemide ja kommertsrakenduste kasutamisel. |
Artikkel 38
1. Koostöö eesmärk on ka parandada reisijate ja kaupade liikumist, muuta sujuvamaks Armeenia Vabariigi, Euroopa Liidu ja piirkonna kolmandate riikide vahelisi transpordivooge, toetada avatud piire ja piiriülest liikumist, kaotades halduslikud, tehnilised ja muud tõkked, parandada olemasolevate transpordivõrkude toimimist ja ajakohastada taristut eelkõige peamistes lepinguosalisi ühendavates võrgustikes.
2. Koostöö hõlmab piiriületuse lihtsustamise meetmeid, võttes arvesse sisemaariikide iseärasusi vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele õigusaktidele.
3. Koostöö hõlmab teabevahetust ja ühiseid meetmeid:
a) |
piirkondlikul tasandil, võttes eelkõige arvesse edusamme, mis on tehtud selliste erinevate piirkondlike transpordialaste koostöövormide raames nagu Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline transpordikoridor (TRACECA) ning muud rahvusvahelised transpordialgatused, sealhulgas seoses rahvusvaheliste transpordiorganisatsioonide ning lepinguosaliste ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega, ja |
b) |
Euroopa Liidu erinevate transpordiasutuste ja idapartnerluse raames. |
Artikkel 39
1. Selleks et tagada lepinguosalistevahelise lennutranspordi kooskõlastatud areng ja järkjärguline liberaliseerimine vastavalt nende vastastikustele kaubanduslikele vajadustele, tuleks vastastikuse turulepääsu tingimusi lennutranspordi valdkonnas käsitleda kooskõlas Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepinguga.
2. Enne ühist lennunduspiirkonda käsitleva lepingu sõlmimist ei võta lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumisele eelnenud olukorraga võrreldes kitsendavaid ega diskrimineerivaid meetmeid.
Artikkel 40
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
Artikkel 41
1. Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid I lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
2. Ühtlustamine võib toimuda ka valdkondlike lepingute sõlmimisega.
2. PEATÜKK
Energiakoostöö, sealhulgas tuumaohutus
Artikkel 42
1. Lepinguosalised teevad energiakoostööd, lähtudes partnerluse, ühiste huvide, läbipaistvuse ja prognoositavuse põhimõtteist. Koostöö eesmärk on ühtlustada õigusnorme energeetikasektori allnimetatud valdkondades, võttes arvesse vajadust tagada juurdepääs turvalisele, keskkonnasäästlikule ja taskukohasele energiale.
2. Koostööd tehakse muu hulgas järgmistes valdkondades:
a) |
energiastrateegia ja -poliitika, sealhulgas energiajulgeoleku ning energiavarustuse ja elektritootmise mitmekesisuse edendamiseks; |
b) |
energiajulgeoleku tugevdamine, muu hulgas energiaallikate ja -kanalite mitmekesistamise kaudu; |
c) |
konkurentsivõimeliste energiaturgude arendamine; |
d) |
taastuvate energiaallikate kasutamise, energiatõhususe ja energiasäästu toetamine; |
e) |
energeetikat ja piirkondlike turgude integreerimist käsitleva piirkondliku koostöö toetamine; |
f) |
ühiste õigusraamistike väljatöötamise toetamine, et hõlbustada naftatoodete, elektri ja võimalike muude energiakaupadega kauplemist ning tagada võrdsed võimalused tuumaohutuse valdkonnas, eesmärgiga saavutada kõrge ohutus- ja turvatase; |
g) |
tsiviilotstarbelise tuumaenergia sektor, võttes arvesse Armeenia Vabariigi iseärasusi ja keskendudes eelkõige kõrgetasemelise tuumaohutuse tagamisele vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) standarditele ning allpool viidatud Euroopa Liidu standarditele ja tavadele, aga ka kõrgetasemelise tuumajulgeoleku tagamisele vastavalt rahvusvahelistele suunistele ja tavadele. Selles valdkonnas toimuv koostöö hõlmab järgmist:
|
h) |
hinnapoliitika, transiit ja transport, eelkõige energiaressursside edastamise üldine kulupõhine süsteem, kui see on asjakohane, ning vajaduse korral täiendavad täpsustused seoses juurdepääsuga süsivesinikele; |
i) |
aluspõhimõtteid – energiaturu reguleerimine ja konkurentsivõimeliste, läbipaistvate ja kulutõhusate tariifidega mittediskrimineeriv juurdepääs energiavõrkudele ja -taristule ning piisav ja sõltumatu järelevalve – kajastavate regulatiivsete aspektide edendamine; |
j) |
teaduslik ja tehniline koostöö, sealhulgas teabevahetus energiatootmise, -transpordi, -tarnete ja lõppkasutuse tehnoloogia arendamiseks ja täiustamiseks, pöörates erilist tähelepanu energiatõhusale ja keskkonnasäästlikule tehnoloogiale. |
Artikkel 43
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
Artikkel 44
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid II lisas osutatud õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
3. PEATÜKK
Keskkond
Artikkel 45
Lepinguosalised arendavad ja tõhustavad oma koostööd keskkonnaküsimustes, soodustades sellega säästva arengu ja keskkonnasäästliku majanduse kui pikaajalise eesmärgi saavutamist. Tõhusam keskkonnakaitse toob Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi kodanikele ja ettevõtjatele eeldatavalt kaasa eeliseid, mis tulenevad muu hulgas rahvatervise paranemisest, loodusvarade säilimisest, majandusliku ja keskkonnaalase tõhususe kasvust ning nüüdisaegse keskkonnasäästlikuma tehnoloogia kasutamisest tingitud tootmise kestlikust arengust. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, pidades samas silmas võrdsust ja vastastikust kasu, ning võetakse arvesse lepinguosaliste vastastikust sõltuvust keskkonnakaitse valdkonnas ja selle valdkonna mitmepoolseid lepinguid.
Artikkel 46
1. Koostöö eesmärk on keskkonna kvaliteedi säilitamine, kaitsmine, parandamine ja rehabiliteerimine, inimtervise kaitse, loodusvarade säästev kasutamine ning rahvusvaheliste meetmete toetamine, et tegeleda piirkondlike ja üleilmsete keskkonnaprobleemidega muu hulgas järgmistes valdkondades:
a) |
keskkonnajuhtimine ja horisontaalsed küsimused, sealhulgas strateegiline kavandamine, keskkonnamõju hindamine ja strateegiline keskkonnahindamine, haridus ja koolitus, seire ja keskkonnaalased infosüsteemid, kontroll ja õigusnormide täitmise tagamine, keskkonnavastutus, võitlus keskkonnakuritegudega, piiriülene koostöö, keskkonnateabe kättesaadavus, otsustusprotsessid ning tõhusad haldus- ja kohtulikud läbivaatamismenetlused; |
b) |
õhu kvaliteet; |
c) |
vee kvaliteet ja veevarude, sealhulgas üleujutusriski haldamine, samuti veenappus ja põud; |
d) |
jäätmekäitlus; |
e) |
looduskaitse, sealhulgas metsandus ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamine; |
f) |
tööstussaaste ja tööstusest tulenevad ohud; |
g) |
kemikaalide kasutamine. |
2. Samuti on koostöö eesmärk integreerida keskkonnaküsimused lisaks keskkonnapoliitikale ka muudesse poliitikavaldkondadesse.
Artikkel 47
Lepinguosalised muu hulgas:
a) |
vahetavad teavet ja kogemusi; |
b) |
teevad koostööd piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige seoses lepinguosaliste ratifitseeritud mitmepoolsete keskkonnalepingutega, ja |
c) |
teevad vastavalt vajadusele koostööd asjaomaste asutuste raames. |
Artikkel 48
Koostööl on muu hulgas järgmised eesmärgid:
a) |
Armeenia Vabariigi üldise riikliku keskkonnastrateegia väljatöötamine, mis hõlmab:
|
b) |
Armeenia Vabariigi valdkondlike strateegiate väljatöötamine (sealhulgas halduskohustuste täitmise konkreetsed ajakavad ja vahe-eesmärgid ning taristu- ja tehnoloogiainvesteeringute rahastamisstrateegiad), mis käsitlevad:
|
Artikkel 49
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
Artikkel 50
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid III lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
4. PEATÜKK
Kliimameetmed
Artikkel 51
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad kliimamuutustega võitlemise alast koostööd. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, võrdsusest ja vastastikusest kasust ning võetakse arvesse selle valdkonna kahe- ja mitmepoolsete kohustuste vastastikust sõltuvust.
Artikkel 52
Koostöö raames toetatakse riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi meetmeid, sealhulgas järgmistes valdkondades:
a) |
kliimamuutuste mõju vähendamine; |
b) |
kliimamuutustega kohanemine; |
c) |
kliimamuutustega tegelemise turupõhised ja -välised mehhanismid; |
d) |
uute innovaatiliste, ohutute ja säästvate vähese CO2-heitega tehnoloogialahenduste ja kliimamuutustega kohanemise tehnoloogialahenduste uurimine, arendustöö, tutvustamine, kasutuselevõtt, siire ja levitamine; |
e) |
kliimakaalutluste arvessevõtmine üldistes ja valdkondlikes poliitikameetmetes ning |
f) |
teadlikkuse suurendamine, haridus ja koolitus. |
Artikkel 53
1. Lepinguosalised muu hulgas:
a) |
vahetavad teavet ja kogemusi; |
b) |
tegelevad ühise teadustöö ja teabevahetusega puhtamate ja keskkonnasäästlikumate tehnoloogialahenduste vallas; |
c) |
rakendavad vajaduse korral ühiseid piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi meetmeid, sealhulgas seoses lepinguosaliste ratifitseeritud mitmepoolsete keskkonnalepingutega, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1992. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja 2015. aasta Pariisi kokkuleppega, ning ühiste meetmetega asjaomaste asutuste raames. |
2. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu piiriülestele küsimustele ja piirkondlikule koostööle.
Artikkel 54
Koostööl on muu hulgas järgmised eesmärgid:
a) |
meetmed Pariisi kokkuleppe rakendamiseks kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud põhimõtetega; |
b) |
meetmed tõhusate kliimameetmete rakendamise suutlikkuse suurendamiseks; |
c) |
üldise kliimastrateegia ning tegevuskava väljatöötamine kliimamuutuste leevendamiseks ja nende mõjuga kohanemiseks pikemas perspektiivis; |
d) |
haavatavus- ja kohanemishinnangud; |
e) |
vähesel CO2-heitel põhineva arengukava väljatöötamine; |
f) |
pikaajaliste meetmete väljatöötamine ja rakendamine kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, et leevendada kliimamuutuste mõju; |
g) |
süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemiseks valmistumise meetmed; |
h) |
meetmed, millega edendatakse tehnosiiret; |
i) |
meetmed, millega edendatakse kliimakaalutluste integreerimist valdkondlikesse poliitikameetmetesse, ja |
j) |
osoonikihti kahandavate ainete ja fluoritud gaasidega seotud meetmed. |
Artikkel 55
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
Artikkel 56
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid IV lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
5. PEATÜKK
Tööstus- ja ettevõtluspoliitika
Artikkel 57
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad tööstus- ja ettevõtluspoliitika alast koostööd, parandades kõikide ettevõtjate, eelkõige aga väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ärikeskkonda. Tihedam koostöö peaks parandama Euroopa Liidus ja Armeenia Vabariigis tegutsevate Armeenia Vabariigi ja ELi ettevõtjate suhtes kohaldatavat haldus- ja õigusraamistikku ning see peaks tuginema Euroopa Liidu VKE- ja tööstuspoliitikale, võttes arvesse kõnealuse valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja tavasid.
Artikkel 58
Lepinguosalised teevad koostööd, et:
a) |
rakendada VKEde arendamise strateegiaid, mis tuginevad Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ põhimõtetele, ning jälgida korrapärase aruandluse ja dialoogi kaudu rakendamisprotsessi. Selle koostöö käigus pööratakse tähelepanu ka mikro- ja käsitööndusettevõtjatele, kellel on nii Euroopa Liidu kui ka Armeenia Vabariigi majanduses äärmiselt oluline roll; |
b) |
luua teabe ja hea tava vahetamisega paremad raamtingimused, aidates seeläbi suurendada konkurentsivõimet. Koostöö hõlmab struktuurimuudatuste (restruktureerimise) juhtimist ning keskkonna- ja energiaküsimusi, nagu energiatõhusus ja puhtam tootmine; |
c) |
lihtsustada ja ratsionaliseerida õigusnorme ja -tavasid, keskendudes eelkõige normitehnika hea tava, sealhulgas Euroopa Liidu põhimõtete vahetamisele; |
d) |
innustada innovatsioonipoliitika arendamist, vahetades teavet ja häid tavasid teadus- ja arendustegevuse turustamise (sealhulgas tehnoloogiapõhiste idufirmade toetusvahendite), klastrite arendamise ja rahastamisvõimaluste kohta; |
e) |
toetada kontaktide laiendamist Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi ettevõtjate, aga ka nimetatud ettevõtjate ning Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi asutuste vahel; |
f) |
toetada Armeenia Vabariigis ekspordi elavdamise meetmete juurutamist; |
g) |
toetada ettevõtjasõbralikumat keskkonda, et suurendada kasvupotentsiaali ja investeerimisvõimalusi, ning |
h) |
toetada Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi teatavate tööstussektorite ajakohastamist ja restruktureerimist. |
Artikkel 59
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog. Dialoogi kaasatakse ka Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi ettevõtjate esindajad.
6. PEATÜKK
Äriühinguõigus, raamatupidamine ja audit ning ettevõtete üldjuhtimine
Artikkel 60
1. Lepinguosalised tunnistavad tõhusate äriühinguõiguse ja ettevõtete üldjuhtimise ning raamatupidamis- ja auditieeskirjade ja -tavade tähtsust täielikult toimiva turumajanduse ning prognoositava ja läbipaistva ettevõtluskeskkonna loomisel ning rõhutavad, et on oluline edendada õigusnormide ühtlustamist neis valdkondades.
2. Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades:
a) |
hea tava vahetus, et tagada registreeritud äriühingute struktuuri ja esindajaid käsitleva läbipaistva ja kasutusvalmis teabe olemasolu ja kättesaadavus; |
b) |
ettevõtete üldjuhtimise poliitika edasiarendamine kooskõlas rahvusvaheliste ja eelkõige OECD normidega; |
c) |
rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) rakendamine ja järjepidev kohaldamine börsil noteeritud äriühingute konsolideeritud aruannete koostamisel; |
d) |
audiitori ja raamatupidaja kutseala reguleerimine ja järelevalve; |
e) |
koostöö rahvusvaheliste auditistandardite ja Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) eetikakoodeksi küsimustes, et edendada standardite ja eetikanormide täitmist kutseorganisatsioonide, auditiorganisatsioonide ja audiitorite poolt ning seega parandada audiitorite kutseoskusi. |
7. PEATÜKK
Koostöö panganduse, kindlustuse ja muude finantsteenuste valdkonnas
Artikkel 61
Lepinguosalised lepivad kokku, et on oluline, et finantsteenuste valdkonnas oleks olemas toimivad õigusaktid ja tavad, ning teevad finantsteenuste valdkonnas koostööd järgmistel eesmärkidel:
a) |
parandada finantsteenuste reguleerimist; |
b) |
tagada investorite ja finantsteenuste tarbijate tõhus ja piisav kaitse; |
c) |
toetada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust ja terviklikkust; |
d) |
edendada finantssüsteemi eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste koostööd; |
e) |
edendada sõltumatut ja tõhusat järelevalvet. |
8. PEATÜKK
Koostöö infoühiskonna valdkonnas
Artikkel 62
Lepinguosalised edendavad koostööd infoühiskonna arendamisel, et tuua kodanikele ja ettevõtjatele kasu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) laia leviku ning taskukohase hinnaga teenuste kvaliteedi parandamise kaudu. Koostöö eesmärk peaks olema soodustada juurdepääsu elektrooniliste sideteenuste turule ning elavdada konkurentsi ja investeeringuid selles valdkonnas.
Artikkel 63
Koostööd tehakse muu hulgas järgmistes valdkondades:
a) |
teabe ja parima tava vahetamine riiklike infoühiskonna strateegiate rakendamise kohta, sealhulgas algatused, mis on seotud lairibajuurdepääsu soodustamise, võrgu turvalisuse parandamise ja avalike veebiteenuste arendamisega; |
b) |
teabe, hea tava ja kogemuste vahetamine, et edendada elektrooniliste sideteenuste tervikliku õigusraamistiku väljatöötamist ning eelkõige tugevdada riikliku sõltumatu reguleeriva asutuse haldussuutlikkust, parandada raadiospektri kasutamist ja edendada Armeenia Vabariigi siseste ning Armeenia Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheliste võrkude koostalitlusvõimet. |
Artikkel 64
Lepinguosalised edendavad Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ja Armeenia Vabariigi reguleeriva asutuse koostööd elektrooniliste sideteenuste valdkonnas.
Artikkel 65
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid V lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
9. PEATÜKK
Turism
Artikkel 66
Lepinguosalised teevad koostööd turismi vallas, et süvendada konkurentsivõimelise ja kestliku turismitööstuse kui majanduskasvu, tööhõivet ning välissuhtlust elavdava teguri arengut.
Artikkel 67
Kahepoolne, piirkondlik ja Euroopa tasandi koostöö tugineb järgmistele põhimõtetele:
a) |
kohalike kogukondade terviklikkuse ja huvide austamine, eelkõige maapiirkondades; |
b) |
kultuuripärandi tähtsus ja |
c) |
turismi ja keskkonnahoiu positiivne koostoime. |
Artikkel 68
Koostöös keskendutakse järgmistele teemadele:
a) |
teabe, hea tava, kogemuste ja oskusteabe vahetus, sealhulgas innovaatiliste tehnoloogialahenduste kohta; |
b) |
avaliku ja erasektori ning kohalike kogukondade huve hõlmava strateegilise partnerluse loomine turismi kestliku arengu tagamiseks; |
c) |
turismitoodete ja -turgude, taristu, inimressursside ja institutsioonilise struktuuri edendamine ja arendamine ning reisiteenuste valdkonnas esinevate tõkete väljaselgitamine ja kõrvaldamine; |
d) |
tõhusate poliitikameetmete ja strateegiate, sealhulgas asjakohaste õiguslike, haldus- ja finantsaspektide arendamine ja rakendamine; |
e) |
turismialane koolitus ja suutlikkuse suurendamine, et tõsta teenuste taset, ning |
f) |
kogukonnapõhise turismi arendamine ja edendamine. |
Artikkel 69
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
10. PEATÜKK
Põllumajandus ja maaelu arendamine
Artikkel 70
Lepinguosalised teevad koostööd põllumajanduse ja maaelu arengu edendamiseks, eelkõige järk-järgult lähendades poliitikat ja õigusakte.
Artikkel 71
Lepinguosalistevahelisel koostööl põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on muu hulgas järgmised eesmärgid:
a) |
põllumajandus- ja maaelu arengu poliitika ühise mõistmise edendamine; |
b) |
riikliku ja kohaliku tasandi haldussuutlikkuse suurendamine poliitikameetmete kavandamisel, hindamisel ja elluviimisel kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktide ja hea tavaga; |
c) |
põllumajandustootmise ajakohastamine ja selle säästvuse edendamine; |
d) |
teadmiste ja hea tava jagamine maaelu arengut käsitlevate poliitikameetmete kohta, et suurendada maapiirkondade majanduslikku heaolu; |
e) |
põllumajandussektori konkurentsivõime ning turgude tõhususe ja läbipaistvuse parandamine; |
f) |
eelkõige geograafiliste tähiste ja mahepõllumajanduse valdkonnas kvaliteedipoliitika ja kontrollimehhanismide edendamine; |
g) |
teadmiste levitamine ja tugiteenuste edendamine põllumajandustootjate seas ning |
h) |
seisukohtade lähendamine küsimustes, mida käsitletakse neis rahvusvahelistes organisatsioonides, kuhu lepinguosalised kuuluvad. |
11. PEATÜKK
Kalanduse ja merenduse juhtimine
Artikkel 72
Lepinguosalised teevad koostööd kalanduse ja merenduse juhtimist käsitlevates ühist huvi pakkuvates küsimustes, süvendades seega kahe- ja mitmepoolset ning rahvusvahelist koostööd kalandussektoris.
Artikkel 73
Lepinguosalised võtavad ühismeetmeid, vahetavad teavet ja toetavad üksteist järgmistel eesmärkidel:
a) |
säästva arengu põhimõtetega kooskõlas olev vastutustundlik kalapüük ja kalanduse juhtimine, et hoida kalavarude ja ökosüsteemide tervist, ning |
b) |
koostöö vee-elusressursside majandamise ja kaitsega tegelevates mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes organisatsioonides, tugevdades eelkõige asjakohaseid rahvusvahelisi järelevalve- ja õiguskaitsevahendeid. |
Artikkel 74
Lepinguosalised toetavad selliseid algatusi nagu kogemuste vahetamine ja toe pakkumine, et tagada järgmisi valdkondi hõlmava kestliku kalanduspoliitika rakendamine:
a) |
kalavarude ja vesiviljelusressursside haldamine; |
b) |
kalapüügi järelevalve ja kontroll; |
c) |
püügi-, lossimis-, bioloogiliste ja majandusandmete kogumine; |
d) |
turgude tõhususe parandamine, eelkõige toetades tootjaorganisatsioone, andes tarbijatele teavet ning kasutades turustamisstandardeid ja jälgitavust; |
e) |
nende piirkondade säästev arendamine, mis hõlmavad järve kallast või tiike või jõe suudmeala ning kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud kalandussektoriga, ja |
f) |
institutsioonide vahel kogemuste vahetamine seoses säästvat vesiviljelust käsitlevate õigusaktide ja nende praktilise rakendamisega looduslikel valgalade ja tehisveekogude suhtes. |
Artikkel 75
Võttes arvesse koostööd kalanduse, transpordi ja keskkonna alal ning muudes merega seonduvates poliitikavaldkondades, teevad lepinguosalised vastavalt vajadusele koostööd ja toetavad üksteist ka merendusküsimustes, eelkõige asjaomastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel, kus nad toetavad aktiivselt integreeritud lähenemisviisi merendusküsimustele ja heale valitsemistavale.
12. PEATÜKK
Mäetööstus
Artikkel 76
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd mäetööstuse ja tooraine tootmise valdkonnas, et suurendada üksteisemõistmist, parandada ettevõtluskeskkonda, vahetada teavet ja teha koostööd energiavaldkonda mittekuuluvates küsimustes, mis seonduvad eelkõige metallimaakide ja mineraaltoorme kaevandamisega.
Artikkel 77
Lepinguosalised teevad koostööd, et:
a) |
vahetada teavet arengusuundumuste kohta mäetööstuse ja tooraine tootmise valdkonnas; |
b) |
vahetada teavet toorainekaubandusega seotud küsimustes eesmärgiga parandada kahepoolset arvamustevahetust; |
c) |
vahetada teavet ja parimaid tavasid seoses mäetööstuse säästva arenguga ning |
d) |
vahetada teavet ja parimaid tavasid koolituse, kutseoskuste ja ohutuse kohta mäetööstuse valdkonnas. |
13. PEATÜKK
Koostöö teaduse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni valdkonnas
Artikkel 78
Lepinguosalised teevad vastastikuse kasu põhimõttel koostööd tsiviilotstarbelise teaduse, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni valdkonnas, kaitstes seejuures vajalikul määral ja tõhusalt intellektuaalomandiõigusi.
Artikkel 79
Artiklis 78 nimetatud koostöö hõlmab järgmist:
a) |
poliitikakujundusdialoog ning teadus- ja tehnoloogiaalase teabe vahetamine; |
b) |
lepinguosaliste asjaomastele programmidele piisava juurdepääsu võimaldamine; |
c) |
Armeenia Vabariigi teadusasutuste teadusvõimekuse suurendamine ning nende kaasamine Euroopa Liidu teadusuuringute raamprogrammi; |
d) |
ühiste teadusprojektide soodustamine kõigis teadusuuringute ja innovatsiooni valdkondades; |
e) |
lepinguosaliste teadusuuringutes ja innovatsioonitegevuses osalevatele teadlastele ning teistele teadustöötajatele ettenähtud koolitus ja liikuvusprogrammid; |
f) |
käesoleva lepinguga hõlmatud meetmetes osalevate teadustöötajate vaba liikumise ja neis meetmetes kasutatavate kaupade piiriülese liikumise hõlbustamine kohaldatavate õigusnormide raames ning |
g) |
lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ka muu teadus- ja innovatsioonialane koostöö. |
Artikkel 80
Sellise koostöö käigus tuleks eesmärgiks seada koostoime saavutamine rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse kaudu rahastatavate meetmete ning muude meetmete vahel, mis võetakse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise finantskoostöö raamistikus vastavalt VII jaotise 1. peatükile.
14. PEATÜKK
Tarbijakaitse
Artikkel 81
Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse ja saavutada oma tarbijakaitsesüsteemide kooskõla.
Artikkel 82
Käesoleva peatüki tähenduses võib koostöö hõlmata järgmist:
a) |
Armeenia Vabariigi tarbijakaitsealaste õigusaktide ühtlustamine Euroopa Liidu õigusaktidega, vältides seejuures kaubandustõkkeid; |
b) |
teabevahetuse edendamine tarbijakaitsesüsteemide alal, sealhulgas tarbijakaitsealaste õigusaktide ja nende täitmise tagamise, tarbekaupade ohutuse, teabevahetussüsteemide, tarbijate harimise ja võimestamise ning tarbijate kaebuste lahendamise küsimustes; |
c) |
haldusametnike ja teiste tarbijate huve esindavate isikute koolitamine ning |
d) |
sõltumatute tarbijaühenduste arengu soodustamine ja tarbijate esindajate vaheliste kontaktide tugevdamine. |
Artikkel 83
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid VI lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
15. PEATÜKK
Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused
Artikkel 84
Lepinguosalised tõhustavad dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö tegevuskava, tööhõivepoliitika, töötervishoiu ja -ohutuse, sotsiaalse dialoogi, sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasamise, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise valdkonnas, et toetada suurema arvu ja paremate töökohtade loomist, vaesuse vähendamist, sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamist, säästvat arengut ja elukvaliteedi parandamist.
Artikkel 85
Koostöö seisneb teabe ja parima tava vahetamises ning see võib hõlmata mõningaid teemasid, mis valitakse välja järgmiste seast:
a) |
vaesuse vähendamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamine; |
b) |
tööhõivepoliitika, mille eesmärk on suurema arvu paremate ja inimväärsete töötingimustega töökohtade loomine ning varimajanduse ja mitteametliku töötamise vähendamine; |
c) |
aktiivsete tööturumeetmete edendamine ja tööturuasutuste tõhususe parandamine, et ajakohastada tööturgu ja rahuldada tööturu vajadusi; |
d) |
tööturgude ja sotsiaalse turvalisuse süsteemi kaasavuse parandamine, et hõlmata ka ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas puudega ja vähemuste hulka kuuluvaid inimesi; |
e) |
võrdsed võimalused ja võitlus diskrimineerimisega, et suurendada soolist võrdõiguslikkust ning tagada meestele ja naistele võrdsed võimalused, aga ka võitlus sool, rassil või rahvusel, usul ja veendumustel, puudel, vanusel ning seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu; |
f) |
sotsiaalpoliitika eesmärgiga tõsta sotsiaalkaitse taset ning viia sotsiaalkaitsesüsteemid vastavusse tänapäevaste kvaliteedi, juurdepääsetavuse ja rahalise kestlikkuse nõuetega; |
g) |
sotsiaalpartnerite laialdasem kaasamine ja sotsiaaldialoogi edendamine muu hulgas kõigi asjakohaste sidusrühmade suutlikkuse suurendamise kaudu; |
h) |
töötervishoiu ja -ohutuse parandamine ja |
i) |
ettevõtjate sotsiaalse vastutustunde suurendamine. |
Artikkel 86
Lepinguosalised toetavad kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja eelkõige sotsiaalpartnerite kaasamist Armeenia Vabariigi poliitikakujundusse ja reformidesse ning lepinguosaliste koostöösse vastavalt käesolevale lepingule.
Artikkel 87
Lepinguosalised soovivad tõhustada tööhõive ja sotsiaalpoliitika alast koostööd kõigil asjaomastel piirkondlikel, mitmepoolsetel ja rahvusvahelistel foorumitel ja kõigis organisatsioonides.
Artikkel 88
Lepinguosalised edendavad ettevõtjate sotsiaalset vastutust ja toetavad vastutustundlikke äritavasid, mis on sätestatud OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO globaalses kokkuleppes (Global Compact), ILO kolmepoolses deklaratsioonis rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning standardis ISO 26000.
Artikkel 89
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
Artikkel 90
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid VII lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
16. PEATÜKK
Koostöö tervishoiu valdkonnas
Artikkel 91
Lepinguosalised arendavad koostööd rahvatervise valdkonnas, et tõsta ühistest tervishoiualastest väärtustest ja põhimõtetest lähtudes rahvatervise taset, mis on säästva arengu ja majanduskasvu eeltingimus.
Artikkel 92
Koostöö hõlmab nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste ennetamist ja tõrjet, sealhulgas terviseteabe vahetamise, tervisekeskse lähenemisviisi toetamise, rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooniga koostöö tegemise ning rahvusvaheliste tervishoiukokkulepete, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise 2003. aasta raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade rakendamise kaudu.
17. PEATÜKK
Haridus, koolitus ja noored
Artikkel 93
Lepinguosalised teevad koostööd hariduse ja koolituse valdkonnas, et tõhustada koostööd ja poliitilist dialoogi eesmärgiga ühtlustada Armeenia Vabariigi haridus- ja koolitussüsteemid Euroopa Liidu poliitika ja tavadega. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga edendada elukestvat õpet ning toetada koostööd ja läbipaistvust kõigil haridus- ja koolitustasanditel, pöörates erilist tähelepanu kutse- ja kõrgharidusele.
Artikkel 94
Hariduse ja koolituse valdkonnas keskendub koostöö muu hulgas järgmistele teemadele:
a) |
elukestva õppe edendamine, mis on majanduskasvu ja tööhõive alus ning võimaldab kodanikel ühiskonnas täiel määral osaleda; |
b) |
haridus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas ametnikele suunatud koolitussüsteemide ajakohastamine ning nende kvaliteedi, otstarbekuse ja kättesaadavuse parandamine kõigil haridustasemetel alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni kolmanda taseme hariduseni; |
c) |
ühtlustatud ja kooskõlastatud kõrgharidusreformide läbiviimise toetamine kooskõlas Euroopa Liidu kõrghariduse tegevuskava ja Euroopa kõrgharidusruumiga („Bologna protsess“); |
d) |
rahvusvahelise akadeemilise koostöö süvendamine, Euroopa Liidu koostööprogrammides osalemise suurendamine ning õpilaste ja õpetajate liikuvuse laiendamine; |
e) |
võõrkeelte õppimise toetamine; |
f) |
riikliku kutsekvalifikatsioonide raamistiku loomine, et parandada kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvust ja tunnustamist Euroopa akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste võrgu ning diplomite ja tunnistuste akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste (ENIC-NARIC) raames kooskõlas Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistikuga; |
g) |
koostöö tihendamine kutsehariduse ja -koolituse edasiarendamiseks, võttes arvesse Euroopa Liidu head tava, ning |
h) |
Euroopa integratsiooniprotsessi mõistmise ja tundmise süvendamine, ELi ja idapartnerluses osalevate riikide suhteid käsitleva akadeemilise dialoogi tugevdamine ning osalemine Euroopa Liidu asjaomastes programmides, sealhulgas avaliku teenistuse valdkonnas. |
Artikkel 95
Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd noorsootöö valdkonnas eesmärgiga:
a) |
süvendada koostööd ja suhtlust noorsoopoliitika ning noorte ja noorsootöötajate mitteformaalse hariduse valdkonnas; |
b) |
soodustada noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus; |
c) |
toetada noorte ja noorsootöötajate liikuvust kui vahendit, mis aitab edendada kultuuridevahelist dialoogi ning teadmiste, oskuste ja pädevuse omandamist väljaspool ametlikku haridussüsteemi, sealhulgas vabatahtliku tegevuse kaudu, ning |
d) |
edendada noorteorganisatsioonide vahelist koostööd, et toetada kodanikuühiskonda. |
18. PEATÜKK
Koostöö kultuurivaldkonnas
Artikkel 96
Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd kooskõlas ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 2005. aasta kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis sätestatud põhimõtetega. Lepinguosalised kavatsevad pidada korrapärast poliitilist dialoogi ühist huvi pakkuvates valdkondades, sealhulgas Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi loomemajanduse arendamise üle. Lepinguosaliste koostööga soodustatakse kultuuridevahelist dialoogi, kaasates sellesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi kultuurisektori ja kodanikuühiskonna.
Artikkel 97
Koostöös keskendutakse muu hulgas järgmistele teemadele:
a) |
kultuurikoostöö ja -vahetus; |
b) |
kunsti ja kunstnike liikuvus ning kultuurisektori suutlikkuse suurendamine; |
c) |
kultuuridevaheline dialoog; |
d) |
kultuuripoliitikat käsitlev dialoog; |
e) |
programm „Loov Euroopa“ ja |
f) |
koostöö rahvusvahelistel foorumitel, näiteks UNESCOs ja Euroopa Nõukogus, et arendada kultuurilist mitmekesisust ning säilitada ja väärtustada kultuuri- ja ajaloopärandit. |
19. PEATÜKK
Koostöö audiovisuaal- ja meediavaldkonnas
Artikkel 98
Lepinguosalised edendavad koostööd audiovisuaalvaldkonnas. Koostöö eesmärk on tugevdada Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi audiovisuaaltööstust eelkõige spetsialistide koolituse ja teabevahetuse kaudu.
Artikkel 99
1. Lepinguosalised peavad korrapäraselt audiovisuaal- ja meediapoliitikat käsitlevat dialoogi ning teevad koostööd, et suurendada meedia sõltumatust, professionaalsust ja sidemeid Euroopa Liidu meediaga, lähtudes Euroopa, sealhulgas Euroopa Nõukogu normidest ja 2005. aasta UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonist.
2. Koostöö võib muu hulgas hõlmata ajakirjanike ja teiste meediaspetsialistide koolitust ning meedia toetamist.
Artikkel 100
Koostöös keskendutakse muu hulgas järgmistele teemadele:
a) |
audiovisuaal- ja meediapoliitikat käsitlev dialoog; |
b) |
dialoog rahvusvahelistel foorumitel (näiteks UNESCO ja WTO) ja |
c) |
koostöö audiovisuaal- ja meediavaldkonnas, sealhulgas filmikunsti vallas. |
20. PEATÜKK
Koostöö spordi ja kehalise tegevuse valdkonnas
Artikkel 101
Lepinguosalised toetavad koostööd spordi ja kehalise tegevuse valdkonnas, eelkõige vahetades teavet ja head tava, et propageerida tervislikke eluviise, head valitsemistava ja spordi sotsiaalseid ja hariduslikke väärtusi ning võidelda sporti ohustavate riskidega, näiteks dopingu, tulemustes kokkuleppimise, rassismi ja vägivallaga nii Euroopa Liidus kui ka Armeenia Vabariigis.
21. PEATÜKK
Koostöö kodanikuühiskonna valdkonnas
Artikkel 102
Lepinguosalised alustavad kodanikuühiskonna koostööd käsitlevat dialoogi, pidades silmas järgmisi eesmärke:
a) |
Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi kodanikuühiskonna kõigi osade vaheliste kontaktide ning teabe ja kogemuste vahetamise süvendamine; |
b) |
Armeenia Vabariigi, tema ajaloo ja kultuuri tundmise ja mõistmise parandamine Euroopa Liidus ning eelkõige ELi liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide seas, et suurendada teadlikkust võimalustest ja probleemidest, mida suhted võivad tulevikus kätkeda, ning |
c) |
Euroopa Liidu parem tundmine ja mõistmine Armeenia Vabariigis, eelkõige Armeenia Vabariigi kodanikuühiskonna organisatsioonide seas, pöörates muu hulgas tähelepanu Euroopa Liidu alusväärtustele, poliitikale ja toimimisele. |
Artikkel 103
1. Lepinguosalised edendavad Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi suhete lahutamatu osana mõlema lepinguosalise kodanikuühiskonna sidusrühmade vahelist dialoogi ja koostööd.
2. Selle dialoogi ja koostöö eesmärk on:
a) |
tagada kodanikuühiskonna kaasamine Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelistesse suhetesse; |
b) |
suurendada kodanikuühiskonna osalemist avaliku sektori otsusprotsessis, eelkõige algatades avalike institutsioonide ning esindusühenduste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel avatud, läbipaistva ja korrapärase dialoogi; |
c) |
igakülgselt soodustada institutsioonide loomist ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist, sealhulgas järgmiste meetmete kaudu: propagandatoetus, mitteametlike ja ametlike võrgustike loomine ning vastastikused külastused ja seminarid eelkõige kodanikuühiskonna õigusraamistiku parandamiseks, ning |
d) |
kummagi poole kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatele teise lepinguosalise sotsiaal- ja kodanikuühiskonna partnerite vahelise konsulteerimisprotsessi ja dialoogiga tutvumise võimaldamine eesmärgiga integreerida kodanikuühiskonna organisatsioonid Armeenia Vabariigi avaliku poliitika kujundamise protsessi. |
Artikkel 104
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub lepinguosaliste vahel korrapärane dialoog.
22. PEATÜKK
Regionaalareng ning piiriülene ja piirkondlik koostöö
Artikkel 105
1. Lepinguosalised edendavad üksteisemõistmist ja kahepoolset koostööd regionaalpoliitika valdkonnas, sealhulgas selle sõnastamise ja elluviimise meetodite ning mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse vallas, pannes erilist rõhku ebasoodsas olukorras olevate alade arendamisele ja territoriaalsele koostööle, et luua kommunikatsioonikanalid ning tõhustada riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste, sotsiaal-majanduslike sidusrühmade ja kodanikuühiskonna vahelist teabe ja kogemuste vahetust.
2. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige selleks, et viia Armeenia Vabariigi tavad kooskõlla järgmiste põhimõtetega:
a) |
mitmetasandilise valitsemissüsteemi tugevdamine osas, milles see mõjutab riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit, pöörates erilist tähelepanu piirkondlike ja kohalike sidusrühmade kaasamise võimalustele; |
b) |
kõigi piirkondlikus arengus osalejate vahelise partnerluse tugevdamine ning |
c) |
regionaalarengu programmides ja projektides osalevate lepinguosaliste pakutav kaasrahastamine rahalise toetuse näol. |
Artikkel 106
1. Lepinguosalised toetavad ja tugevdavad kohaliku ja piirkondliku tasandi ametiasutuste kaasamist piirkondlikku, sh piiriülesesse poliitikakoostöösse ja sellega seonduvatesse haldusstruktuuridesse, tõhustavad koostööd vastastikku sobiva õigusraamistiku loomise kaudu, toetavad ja arendavad suutlikkuse suurendamise meetmeid ning aitavad tugevdada piiriüleseid ja piirkondlikke majandus- ja ettevõtlusvõrgustikke.
2. Lepinguosalised teevad koostööd, et suurendada Armeenia Vabariigi regionaalarengu ja maakasutuse eest vastutavate institutsioonide suutlikkust, muu hulgas:
a) |
täiustades regionaalpoliitika väljatöötamise ja rakendamise käigus kesk- ja kohaliku tasandi haldusasutuste vahelist koordineerimist, eelkõige nendevahelise vertikaal- ja horisontaalkoostöö mehhanismi; |
b) |
suurendades piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkust edendada piiriülest koostööd kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjade ja tavaga ning |
c) |
jagades regionaalarengu poliitika kohta teadmisi, teavet ja parimaid tavasid, et suurendada kohalike kogukondade majanduslikku heaolu ja toetada piirkondade ühtlast arengut. |
Artikkel 107
1. Lepinguosalised süvendavad ja edendavad piiriülest koostööd muudes käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, näiteks transpordi, energia, keskkonna, sidevõrkude, kultuuri, hariduse, turismi ja tervishoiu valdkonnas.
2. Lepinguosalised elavdavad oma piirkondade vahelist koostööd riikide- ja piirkondadevaheliste programmidega, ergutades Armeenia Vabariigi piirkondi osalema Euroopa piirkondlikes struktuurides ja organisatsioonides ning toetades ühist huvi pakkuvate projektide rakendamisega nende majanduslikku ja institutsioonilist arengut.
3. Lõikes 2 nimetatud tegevus hõlmab järgmisi koostöövaldkondi:
a) |
jätkuv territoriaalne koostöö Euroopa piirkondadega (sealhulgas riikidevaheliste ja piiriüleste koostööprogrammide raames); |
b) |
idapartnerluse raames toimuv koostöö ELi asutustega, sealhulgas Regioonide Komiteega, ning osalemine Euroopa erinevates piirkondlikes projektides ja algatustes ja |
c) |
koostöö muu hulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) ning Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustikuga (ESPON). |
Artikkel 108
Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes toimub korrapärane dialoog.
23. PEATÜKK
Kodanikukaitse
Artikkel 109
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste alal. Koostöös lähtutakse lepinguosaliste huvidest, pidades silmas võrdsust ja vastastikust kasu, ning võetakse arvesse lepinguosaliste vastastikust sõltuvust ja mitmepoolset tegevust selles valdkonnas.
Artikkel 110
Koostöö eesmärk on parandada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamist, nendeks valmistumist ja neile reageerimist.
Artikkel 111
Lepinguosalised vahetavad muu hulgas teavet ja eksperditeadmisi ning rakendavad kahepoolselt ja/või mitmepoolsete programmide raames ühismeetmeid. Koostöö toimub muu hulgas lepinguosaliste vahel kodanikukaitse valdkonnas sõlmitud konkreetsete lepingute ja/või halduskokkulepete rakendamise teel. Lepinguosalised võivad kokku leppida käesoleva lepingu raames kaalutud või kavandatud tegevusi käsitlevates konkreetsetes suunistes ja/või töökavades.
Artikkel 112
Koostööl võivad olla järgmised eesmärgid:
a) |
kontaktandmete vahetamine ja korrapärane ajakohastamine, et tagada dialoogi jätkumine ning võimalus võtta üksteisega ühendust ööpäevaringselt; |
b) |
hädaolukordades vastastikuse abistamise soodustamine asjakohasel viisil ja piisavate ressursside olemasolu korral; |
c) |
Euroopa Liitu või Armeenia Vabariiki tabanud suurte hädaolukordade kohta varaste hoiatuste ja ajakohastatud teabe, sealhulgas abitaotluste ja -pakkumiste ööpäevaringne vahetamine; |
d) |
teabe vahetamine lepinguosaliste poolt kolmandatele riikidele hädaolukorras abi andmise kohta juhul, kui aktiveeritakse ELi kodanikukaitse mehhanism; |
e) |
koostöö vastuvõtva riigi toetamisel abi taotlemise või pakkumise korral; |
f) |
parima tava ja suuniste vahetamine katastroofide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise vallas; |
g) |
koostöö katastroofiohu vähendamiseks, sealhulgas järgmistes valdkondades: asutuste seostamine ja selgitustöö, teavitamine, koolitus ja teabevahetus ning loodusõnnetuste tagajärgede ennetamise ja nende leevendamise parimad tavad; |
h) |
koostöö katastroofide teadmusbaasi parandamise ning katastroofide ohjamise ohu- ja riskianalüüsi valdkonnas; |
i) |
koostöö katastroofide keskkonna- ja tervisemõju hindamisel; |
j) |
ekspertide kutsumine konkreetsetele kodanikukaitsealastele tehnilistele seminaridele ja sümpoosionidele; |
k) |
lähtuvalt konkreetsest üritusest vaatlejate kutsumine ELi ja/või Armeenia Vabariigi korraldatud õppustele ja kursustele ning |
l) |
koostöö süvendamine kodanikukaitse võimekuse tõhusaima kasutamise alal. |
VI JAOTIS
KAUBANDUS JA KAUBANDUSKÜSIMUSED
1. PEATÜKK
Kaubavahetus
Artikkel 113
Enamsoodustusrežiim
1. Lepinguosalised kohaldavad teineteise kaupade suhtes enamsoodustusrežiimi vastavalt 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakeši lepingu, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon („WTO asutamisleping“) 1A lisas sisalduva GATT 1994 I artiklile ja selle tõlgendusmärkustele, mis lisatakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
2. Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata kaupade sellisele sooduskohtlemisele, mida lepinguosaline kooskõlas GATT 1994-ga kohaldab mõne muu riigi kaupade suhtes.
Artikkel 114
Võrdne kohtlemine
Lepinguosalised kohaldavad teineteise kaupade suhtes võrdset kohtlemist vastavalt GATT 1994 III artiklile ja selle tõlgendusmärkustele, mis lisatakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
Artikkel 115
Imporditollimaksud ja impordimaksud
Kumbki lepinguosaline kohaldab imporditollimakse ja impordimakse kooskõlas oma kohustustega, mis on sätestatud WTO asutamislepingus.
Artikkel 116
Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud
Lepinguosaline ei kehtesta ega säilita teise lepinguosalise territooriumile suunatud kaupade ekspordi suhtes ega seoses sellise ekspordiga ühtegi tolli- või muud maksu, mis on suurem kui koduturule suunatud samasugustele kaupadele kehtestatud maksud.
Artikkel 117
Impordi- ja ekspordipiirangud
1. Kooskõlas GATT 1994 XI artikli ja selle tõlgendusmärkustega ei kehtesta ega säilita lepinguosalised teise lepinguosalise kaupade impordi ja teise lepinguosalise territooriumile suunatud kaupade ekspordi ja eksportmüügi suhtes mingeid keelde ega piiranguid (kvoote, impordi- ja ekspordilitsentse ja muid meetmeid) peale tolli- ja muude maksude. Selleks lisatakse GATT 1994 XI artikkel ja selle tõlgendusmärkused käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
2. Lepinguosalised vahetavad teavet ja parimaid tavasid kahese kasutusega kaupade ekspordikontrolli kohta, et soodustada Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi ekspordikontrolli ühtlustamist.
Artikkel 118
Ümbertöödeldud kaubad
1. Lepinguosalised kohtlevad ümbertöödeldud kaupu sama moodi nagu uusi samasuguseid kaupu. Lepinguosaline võib nõuda ümbertöödeldud kaupade asjakohast märgistamist, et vältida tarbijate petmist.
2. Suurema selguse huvides kehtib artikli 117 lõige 1 ka ümbertöödeldud kaupadele kohaldatavate keeldude ja piirangute suhtes.
3. Kooskõlas käesolevas lepingus ja WTO asutamislepingus sätestatud kohustustega võib lepinguosaline nõuda, et ümbertöödeldud kaubad:
a) |
oleksid tema territooriumil turustades või müües tuvastatavad ümbertöödeldud kaupadena ning |
b) |
vastaksid kehtivatele tehnilistele nõuetele, mida kohaldatakse samaväärsete uute kaupade suhtes. |
4. Kui lepinguosaline kehtestab või säilitab kasutatud kaupade suhtes keelu või piirangu, ei kohalda ta neid meetmeid ümbertöödeldud kaupade suhtes.
5. Käesoleva artikli tähenduses tähendab ümbertöödeldud kaup kaupa,
a) |
mis koosneb täielikult või osaliselt osadest, mis on saadud varem kasutatud kaupadest, ja |
b) |
mille toimimis- ja töötingimused on sarnased uue originaalkauba omadega ning millele antakse samasugune garantii nagu uuele kaubale. |
Artikkel 119
Kaupade ajutine import
Kumbki lepinguosaline vabastab teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja imporditollimaksudest sellistel juhtudel ja sellises korras, nagu on sätestatud kaupade ajutist importi käsitlevates rahvusvahelistes lepingutes. Seda erandit kohaldatakse vastavalt kummagi lepinguosalise õigusnormidele.
Artikkel 120
Transiit
Lepinguosalised lepivad kokku, et vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus. Seoses sellega näeb kumbki lepinguosaline ette teise lepinguosalise tolliterritooriumilt välja või tolliterritooriumile viidavate kaupade vaba transiidi läbi oma territooriumi kooskõlas GATT 1994 V artikli ja selle tõlgendusmärkustega, mis lisatakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
Artikkel 121
Kaubanduse kaitsemeetmed
1. Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad:
a) |
GATT 1994 XIX artiklist ning WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud kaitsemeetmete lepingust; |
b) |
WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva põllumajanduslepingu artiklist 5 „Erikaitsemeetmed“ ning |
c) |
GATT 1994 VI artiklist, WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingust ning WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust. |
2. Lõikes 1 nimetatud õiguste ja kohustuste ning neist tulenevate meetmete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.
Artikkel 122
Erandid
1. Lepinguosalised kinnitavad, et nende õigused ja kohustused, mis tulenevad GATT 1994 XX artiklist ja selle tõlgendusmärkustest, kehtivad käesoleva lepinguga hõlmatud kaubavahetuse suhtes. Selleks lisatakse GATT 1994 XX artikkel ja selle tõlgendusmärkused käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
2. Lepinguosalised mõistavad, et enne GATT 1994 XX artikli punktides i ja j sätestatud meetmete võtmist esitab meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teisele lepinguosalisele kogu asjakohase teabe, et leida lepinguosalisi rahuldav lahendus. Lepinguosalised võivad kokku leppida mis tahes meetmetes, mida on vaja probleemide lahendamiseks. Kui 30 päeva jooksul pärast sellise teabe esitamist kokkuleppele ei jõuta, võib lepinguosaline kohaldada asjaomase kauba suhtes meetmeid käesoleva artikli alusel. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline kohaldada viivitamata ettevaatusmeetmeid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ja teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.
2. PEATÜKK
Toll
Artikkel 123
Tollikoostöö
1. Lepinguosalised süvendavad tollikoostööd, et soodustada kaubandust, tagada kaubanduskeskkonna läbipaistvus, parandada tarneahela kindlust, suurendada tarbijate ohutust, piirata intellektuaalomandiõigustega vastuolus olevate kaupade voogu ning võidelda salakaubaveo ja pettustega.
2. Lepinguosalised teevad lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks ja olemasoleva ressursside piires koostööd, et muu hulgas:
a) |
täiustada tolliõigusakte ja -norme, tavasid ja asjakohaseid siduvaid otsuseid ning lihtsustada tolliprotseduure kooskõlas tolli ja kaubanduse soodustamise valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonide ja standarditega, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooni kehtestatutega, eelkõige muudetud tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise rahvusvahelise konventsiooniga („muudetud Kyoto konventsioon“), ning võttes arvesse ELi õigusakte ja parimaid tavasid, sealhulgas tolli suutlikkuse mõõtmise metoodikat; |
b) |
rajada ajakohased tollisüsteemid ja võtta kasutusele ajakohane tollivormistussüsteem, kehtestada volitatud ettevõtjate süsteem, võtta kasutusele automatiseeritud riskipõhine analüüsi- ja kontrollisüsteem, kaupade tollist vabastamise lihtsustatud kord, tollivormistusjärgne kontroll ja läbipaistev tolliväärtuse määramine ning kehtestada tolli ja äriühingute partnerlust käsitlevad õigusnormid; |
c) |
soodustada kõige rangemate usaldusväärsuse normide järgimist tolli valdkonnas, eelkõige piiril, kohaldades meetmeid, mis kajastavad Tollikoostöö Nõukogu poolt dokumendis „Hea juhtimistava ja usaldusväärsus tolli valdkonnas“, mida viimati muudeti 2003. aasta juunis, („Maailma Tolliorganisatsiooni muudetud Arusha deklaratsioon“) ettenähtud põhimõtteid; |
d) |
vahetada parimaid tavasid ning pakkuda koolitust ja tehnilist abi kavandamiseks ja suutlikkuse parandamiseks ning kõige rangemate usaldusväärsuse normide järgimise tagamiseks; |
e) |
vajaduse korral vahetada asjaomast teavet ja andmeid, järgides lepinguosaliste õigusnõudeid, mis käsitlevad tundlike andmete konfidentsiaalsust ning isikuandmete kaitset; |
f) |
võtta asjakohastel ja vajalikel juhtudel lepinguosaliste tolliasutuste vahel kooskõlastatud tollimeetmeid; |
g) |
kehtestada asjakohastel ja vajalikel juhtudel volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise programme ja tollikontrolli menetlusi, sealhulgas samaväärseid kaubanduse lihtsustamise meetmeid; |
h) |
uurida asjakohastel ja vajalikel juhtudel tollitransiidisüsteemide omavahelise sidumise võimalusi ning |
i) |
parandada tolliga seotud kohustuste täitmist Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelistes kaubandussuhetes, sealhulgas teha koostööd kaupade päritolu küsimustes. |
Artikkel 124
Vastastikune haldusabi
Lepinguosalised osutavad üksteisele tolliküsimustes haldusabi vastavalt käesoleva lepingu II protokollile, mis käsitleb vastastikust haldusabi tolliküsimustes, ilma et see mõjutaks muid käesolevas lepingus, eriti selle artiklis 123 ettenähtud koostöövorme.
Artikkel 125
Tolliväärtuse määramine
1. Lepinguosalistevahelises kaubanduses kaupade tolliväärtuse määramisel kohaldavad lepinguosalised GATT 1994 VII artikli rakendamise lepingu sätteid, sealhulgas lepingu muudatusi. Osutatud sätted lisatakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.
2. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga saavutada ühtne lähenemisviis tolliväärtuste määramise küsimuses.
Artikkel 126
Tolli allkomitee
1. Käesolevaga moodustatakse tolli allkomitee.
2. Tolli allkomitee korraldab korrapäraselt koosolekuid ja teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle, sealhulgas tollikoostöö, kaubanduse lihtsustamise, piiriülese tollikoostöö ja -halduse, tolliga seotud tehnilise abi, päritolureeglite, intellektuaalomandiõigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise ning tollivaldkonnas vastastikuse haldusabi andmise küsimustes.
3. Tolli allkomitee täidab muu hulgas järgmisi ülesandeid:
a) |
jälgib käesoleva peatüki ning käesolevale lepingule lisatud vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva II protokolli nõuetekohast täitmist; |
b) |
võtab vastu praktilise korralduse ja meetmed käesoleva peatüki ning käesolevale lepingule lisatud vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva II protokolli rakendamiseks, sealhulgas teabe ja andmete vahetamise, tollikontrolli ja kaubanduspartnerluse programmide vastastikuse tunnustamise ning ühiselt kokkulepitud soodustuste küsimuses; |
c) |
vahetab arvamusi ühist huvi pakkuvates küsimustes, sealhulgas edasiste meetmete ning nende rakendamiseks ja kohaldamiseks vajalike vahendite kohta, ja |
d) |
esitab vajaduse korral soovitusi partnerluskomiteele. |
3. PEATÜKK
Tehnilised kaubandustõkked
Artikkel 127
Eesmärk
Käesoleva peatüki eesmärk on hõlbustada lepinguosalistevahelist kaubavahetust, luues WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva tehniliste kaubandustõkete lepingu („tehniliste kaubandustõkete leping“) kohaldamisalasse kuuluvate tarbetute kaubandustõkete vältimise, kindlakstegemise ja kõrvaldamise raamistiku.
Artikkel 128
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse selliste tehniliste kaubandustõkete lepingus kindlaksmääratud standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes, mis mõjutavad või võivad mõjutada lepinguosalistevahelist kaubavahetust.
2. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata käesolevat peatükki sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, mis on sätestatud WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu („sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“) A lisas, ega ostuspetsifikatsioonide suhtes, mille avaliku sektori asutused on koostanud vastavalt oma tootmis- või tarbimisnõuetele.
3. Käesolevas peatükis kasutatakse tehniliste kaubandustõkete lepingu 1. lisas esitatud mõisteid.
Artikkel 129
Tehniliste kaubandustõkete leping
Lepinguosalised kinnitavad oma tehniliste kaubandustõkete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi üksteise suhtes; nimetatud leping lisatakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks.
Artikkel 130
Koostöö tehniliste kaubandustõkete valdkonnas
1. Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd standardite, tehniliste normide, metroloogia, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, et parandada üksteise süsteemide mõistmist ja hõlbustada juurdepääsu oma turgudele. Lepinguosalised püüavad oma koostöö raames kindlaks määrata ja välja töötada õigusloomealase koostöö mehhanismid ja algatused, mis on asjakohased konkreetsete küsimuste või sektorite puhul ning võivad hõlmata järgmist (loetelu ei ole ammendav):
a) |
teabe ja kogemuste vahetamine oma vastavate tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise ja kohaldamise teemal; |
b) |
tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste lähendamise ja ühtlustamise võimaluse otsimine; |
c) |
metroloogia, standardimise, vastavushindamise ja akrediteerimise eest vastutavate asutuste vahelise koostöö soodustamine ning |
d) |
asjaomastel piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel teabe vahetamine standardite, tehniliste normide, vastavushindamismenetluste ja akrediteerimise valdkonnas toimuva arengu kohta. |
2. Vastastikuse kaubavahetuse edendamiseks teevad lepinguosalised järgmist:
a) |
püüavad vähendada erinevusi tehniliste normide, metroloogia, standardimise, turujärelevalve, akrediteerimise ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, sealhulgas soodustades rahvusvaheliselt kokkulepitud õigusaktide järgimist; |
b) |
edendavad kooskõlas rahvusvaheliste eeskirjadega akrediteerimise kasutamist, et toetada vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust ja tegevust, ning |
c) |
toetavad Armeenia Vabariigi ja tema asjaomaste riiklike asutuste osalemist või võimaluse korral liikmesust sellistes Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, mille tegevus on seotud standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja sellega seonduvate funktsioonidega. |
3. Lepinguosalised seavad eesmärgiks kehtestada ja säilitada protsessi, mille kaudu on võimalik saavutada Armeenia Vabariigi ja Euroopa Liidu tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste järkjärguline ühtlustamine.
4. Valdkondades, kus õigusaktide ühtlustamine on juba toimunud, võivad lepinguosalised kaaluda läbirääkimiste alustamist tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks.
Artikkel 131
Märgistamine
1. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 129 kohaldamist, kinnitavad lepinguosalised veel kord, et lähtuvad märgistamis- ja etikettimisnõudeid käsitlevate tehniliste normide kohaldamisel tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2.2 põhimõtetest, mille kohaselt niisuguseid norme ei koostata, võeta vastu ega kohaldata eesmärgiga tekitada või tekitades tarbetuid takistusi rahvusvahelisele kaubandusele. Seda silmas pidades ei tohi märgistamis- ja etikettimisnõuded piirata kaubandust rohkem, kui on vaja õiguspärase eesmärgi täitmiseks, võttes arvesse riske, mida täitmatajätmine tekitaks. Lepinguosalised toetavad rahvusvaheliselt ühtlustatud märgistamisnõuete kasutamist. Vajaduse korral aktsepteerivad lepinguosalised eemaldatavat või ajutist märgistust.
2. Eelkõige seoses kohustuslike märgistamis- või etikettimisnõuetega:
a) |
püüavad lepinguosalised kohaldada vastastikuses kaubavahetuses minimaalselt märgistamis- või etikettimisnõudeid, välja arvatud juhul, kui see on vajalik tervise, ohutuse või keskkonna kaitseks või muudel mõistlikel avaliku poliitika eesmärkidel, ning |
b) |
on lepinguosalistel õigus nõuda, et teave etikettidel ja märgistel oleks esitatud lepingupoole nimetatud keeles. |
Artikkel 132
Läbipaistvus
1. Ilma et see piiraks 12. peatüki kohaldamist, tagab kumbki lepinguosaline, et tema tehniliste normide väljatöötamise kord ja vastavushindamismenetlused võimaldavad korraldada avaliku konsulteerimise huvitatud isikutega piisavalt varasel etapil, mil avaliku konsulteerimise käigus esitatud märkusi on veel võimalik sisse viia või arvesse võtta, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riikliku julgeolekuga seotud hädaolukorra või selle tekkimise ohu tõttu.
2. Vastavalt tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklile 2.9 võimaldab kumbki lepinguosaline märkusi esitada piisavalt varasel etapil pärast tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste ettepanekust teatamist. Kui konsultatsioonid kavandatud tehniliste normide või vastavushindamismenetluste üle on avalikud, lubab kumbki lepinguosaline teisel lepinguosalisel või tema füüsilistel või juriidilistel isikutel osaleda avalikes konsultatsioonides tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui tema enda füüsilistele või juriidilistele isikutele esitatavad tingimused.
3. Lepinguosalised tagavad, et nende vastuvõetud tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused on üldsusele kättesaadavad.
4. PEATÜKK
Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused
Artikkel 133
Eesmärk
Käesoleva peatüki eesmärk on sätestada lepinguosalistevahelises kaubanduses ja loomade heaoluga seotud koostöös kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete põhimõtted. Lepinguosalised kohaldavad neid põhimõtteid nii, et see hõlbustab kaubandust, säilitades siiski lepinguosaliste kehtestatud inimeste, loomade ja taimede elu või tervise kaitse taseme.
Artikkel 134
Mitmepoolsed kohustused
Lepinguosalised kinnitavad oma sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.
Artikkel 135
Põhimõtted
1. Lepinguosalised tagavad, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamisel ja kohaldamisel järgitakse proportsionaalsuse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ning teadusliku põhjendatuse põhimõtteid, võttes arvesse 1951. aasta rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis (IPPC) ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) ja Codex Alimentariuse komisjoni (Codex) sätestatud rahvusvahelisi standardeid.
2. Kumbki lepinguosaline tagab, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustes ei diskrimineerita teise lepinguosalise territooriumi meelevaldselt ja põhjendamatult võrreldes oma territooriumiga, kui olud on samasugused või sarnased. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ei tohi kasutada viisil, mis kujutaks endast kaubanduse varjatud piiramist.
3. Lepinguosalised tagavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, -menetluste ja -kontrolli rakendamise.
4. Kumbki lepinguosaline vastab teise lepinguosalise pädeva asutuse teabenõudele hiljemalt kahe kuu jooksul teabenõude saamisest viisil, mis on importtoodete suhtes vähemalt sama soodne kui kodumaiste toodete suhtes.
Artikkel 136
Impordinõuded
1. Importiva lepinguosalise impordinõudeid kohaldatakse kogu eksportiva lepinguosalise territooriumil kooskõlas artikliga 137.
2. Sertifikaatides ette nähtud impordinõuded põhinevad Codexi, OIE ja IPPC põhimõtetel, välja arvatud juhul, kui impordinõudeid toetab teaduspõhine riskihinnang, mis on läbi viidud kooskõlas sanitaar- ja fütosanitaarlepinguga.
3. Impordiloas esitatud nõuded ei tohi sisaldada rangemaid sanitaar- ja veterinaartingimusi kui need, mis on ette nähtud lõikes 2 nimetatud sertifikaatides.
Artikkel 137
Looma- ja taimetervisega seotud meetmed
1. Lepinguosalised tunnustavad kahjuri- ja taudivabade alade ning vähese kahjuri- ja taudilevikuga alade kontseptsiooni vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingule ning asjakohastele Codexi, OIE ja IPPC standarditele, suunistele ja soovitustele.
2. Määrates kindlaks kahjuri- või taudivabasid alasid ning vähese kahjuri- või taudilevikuga alasid, võtavad lepinguosalised arvesse selliseid tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli tõhusus nendel aladel.
Artikkel 138
Inspekteerimine ja audit
Importiv lepinguosaline võib viia eksportiva lepinguosalise territooriumil omal kulul läbi kontrolle ja auditeid, et hinnata viimase kontrolli- ja sertifitseerimissüsteeme. Kontrollid ja auditid toimuvad kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovitustega.
Artikkel 139
Teabevahetus ja koostöö
1. Lepinguosalised arutavad olemasolevate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ja loomade heaolu meetmete ning nende väljatöötamise ja rakendamise küsimusi ning vahetavad sellekohast teavet. Neis aruteludes ja teabevahetuses võetakse arvesse sanitaar- ja fütosanitaarlepingut ning vajaduse korral Codexi, OIE ja IPPC asjakohaseid standardeid, suuniseid ja soovitusi.
2. Lepinguosalised teevad koostööd loomatervise, loomade heaolu ja taimetervise küsimustes, vahetades teavet, eksperditeadmisi ja kogemusi, eesmärgiga suurendada suutlikkust nimetatud valdkondades.
3. Lepinguosalised alustavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel õigeaegset dialoogi sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas, et kaaluda sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud küsimusi ning muid käesoleva peatükiga hõlmatud kiireloomulisi küsimusi. Partnerluskomitee võib vastu võtta sellise dialoogi töökorra.
4. Lepinguosalised määravad kontaktpunktid, mille kaudu toimub suhtlus käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes, ja ajakohastavad korrapäraselt kontaktpunktide loetelu.
Artikkel 140
Läbipaistvus
Lepinguosalised:
a) |
püüavad tagada kaubanduses ning eelkõige teise lepinguosalise impordi suhtes kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarnõuete läbipaistvuse; |
b) |
teevad teise lepinguosalise taotluse korral kahe kuu jooksul sellise taotluse esitamisest talle teatavaks sanitaar- ja fütosanitaarnõuded, mida kohaldatakse konkreetsete toodete impordi suhtes, sealhulgas selle, kas on vaja riskianalüüsi, ning |
c) |
teatavad teisele lepinguosalisele kõikidest tõsistest ohtudest rahva-, looma- või taimetervisele, sealhulgas toiduainetega seotud hädaolukordadest. Teade esitatakse kirjalikult kahe tööpäeva jooksul ohu ilmnemise kuupäevast. |
5. PEATÜKK
Teenuskaubandus, ettevõtete asutamine ja e-kaubandus
Artikkel 141
Eesmärk, kohaldamis- ja rakendusala
1. Kinnitades veel kord oma asjakohaseid WTO asutamislepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi, näevad lepinguosalised käesolevaga ette korra, mis on vajalik, et järk-järgult vastastikku liberaliseerida ettevõtete asutamist ja teenuskaubandust ning teha koostööd e-kaubanduse valdkonnas.
2. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see seab lepinguosalistele kohustusi seoses riigihangetega, mille suhtes kohaldatakse 8. peatüki sätteid.
3. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosalise antud subsiidiumidele, mille suhtes kohaldatakse 10. peatükki.
4. Kooskõlas käesoleva peatükiga säilitab kumbki lepinguosaline õiguse võtta vastu ja rakendada meetmeid õiguspäraste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
5. Käesolevat peatükki ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmete suhtes.
6. Ükski käesoleva peatüki säte ei takista lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks või vähendaks kasu, mida emb-kumb lepinguosaline saab käesolevas peatükis ja käesoleva lepingu lisades sätestatud konkreetsete kohustuse tingimuste kohaselt.
Artikkel 142
Mõisted
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„meede“ – lepinguosalise võetav meede kas seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul; |
b) |
„lepinguosalise kehtestatavad või säilitatavad meetmed“ – meetmed, mille võtjaks on:
|
c) |
„lepinguosalise füüsiline isik“ – ELi liikmesriigi või Armeenia Vabariigi kodanik vastavalt nende asjaomastele õigusaktidele; |
d) |
„juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era- või riigi omandis olev õigussubjekt, sealhulgas aktsiaselts, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ainuomandis ettevõte või ühistu; |
e) |
„lepinguosalise juriidiline isik“ – juriidiline isik, kes on asutatud kas ELi liikmesriigi ja Euroopa Liidu või Armeenia Vabariigi õiguse alusel ning kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt kas Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Armeenia Vabariigi territooriumil; kui sellel juriidilisel isikul on vastavalt kas Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Armeenia Vabariigi territooriumil vaid registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, käsitatakse teda Euroopa Liidu või Armeenia Vabariigi juriidilise isikuna vaid juhul, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt kas Euroopa Liidu või Armeenia Vabariigi majandusega; |
f) |
eelmistest lõikudest olenemata kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid väljaspool Euroopa Liitu või Armeenia Vabariiki asutatud laevandusettevõtjate suhtes, keda kontrollivad vastavalt mõne liikmesriigi või Armeenia Vabariigi kodanikud, juhul kui nende laevad on kooskõlas asjakohaste õigusaktidega registreeritud liikmesriigis või Armeenia Vabariigis ning sõidavad selle liikmesriigi või Armeenia Vabariigi lipu all; |
g) |
„lepinguosalise juriidilise isiku tütarettevõtja“ – juriidiline isik, kes on sama lepinguosalise teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli all (1); |
h) |
„juriidilise isiku filiaal“ – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, kelle peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega; |
i) |
„ettevõtete asutamine“ –
|
j) |
„majandustegevus“ – tööstuslik, kaubanduslik, vabakutseline ja käsitöönduslik tegevus, mis ei hõlma tegevust valitsuse ülesannete täitmisel; |
k) |
„tegevus“ – majandustegevusega tegelemine; |
l) |
„teenused“ – kõikide sektorite kõik teenused, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel; |
m) |
„teenused ja muu tegevus, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ – teenused ja tegevus, mida ei teostata kaubanduslikel alustel ega konkureerides ühe või mitme ettevõtjaga; |
n) |
„piiriülene teenuste osutamine“ – teenuste osutamine:
|
o) |
„lepinguosalise teenuseosutaja“ – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes osutab või kavatseb osutada teenust, ning |
p) |
„ettevõtja“ – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes soovib tegeleda või tegeleb majandustegevusega ettevõtte asutamise kaudu. |
Artikkel 143
Kohaldamisala
Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste kehtestatavate või säilitatavate meetmete suhtes, mis mõjutavad ettevõtete asutamist mis tahes majandustegevusalal, välja arvatud:
a) |
tuumamaterjalide kaevandamine, tootmine ja töötlemine (2); |
b) |
relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine ja nendega kauplemine; |
c) |
audiovisuaalteenused; |
d) |
riigisisene merekabotaaž (3) ning |
e) |
riigisisesed ja rahvusvahelised regulaarsed või mitteregulaarsed lennutransporditeenused (4) ning liiklemisõiguste teostamisega otseselt seotud teenused, välja arvatud:
|
Artikkel 144
Võrdne kohtlemine ja enamsoodustusrežiim
1. Võttes arvesse VIII-E lisas loetletud reservatsioone, kohtleb Armeenia Vabariik alates käesoleva lepingu jõustumisest:
a) |
Euroopa Liidu füüsilisi või juriidilisi isikuid tütarettevõtjate, filiaalide ja esinduste asutamisel vähemalt sama soodsalt kui oma või mis tahes kolmanda riigi juriidilisi isikuid, filiaale ja esindusi, olenevalt sellest, milline kohtlemine on soodsam, ning |
b) |
Euroopa Liidu füüsiliste või juriidiliste isikute poolt Armeenia Vabariigis asutatud ja tegutsevaid tütarettevõtjaid, filiaale ja esindusi vähemalt sama soodsalt kui oma või mis tahes kolmanda riigi juriidilisi isikuid, filiaale ja esindusi, olenevalt sellest, milline kohtlemine on soodsam (5). |
2. Võttes arvesse VIII-A lisas loetletud reservatsioone, kohtleb Euroopa Liit alates käesoleva lepingu jõustumisest:
a) |
Armeenia Vabariigi füüsilisi või juriidilisi isikuid tütarettevõtjate, filiaalide ja esinduste asutamisel vähemalt sama soodsalt kui Euroopa Liidu enda või mis tahes kolmanda riigi juriidilisi isikuid, filiaale ja esindusi, olenevalt sellest, milline kohtlemine on soodsam, ning |
b) |
Armeenia Vabariigi füüsiliste või juriidiliste isikute poolt Euroopa Liidus asutatud ja tegutsevaid tütarettevõtjaid, filiaale ja esindusi vähemalt sama soodsalt kui oma või mis tahes kolmanda riigi juriidilisi isikuid, filiaale ja esindusi, olenevalt sellest, milline kohtlemine on soodsam (6). |
3. Võttes arvesse VIII-A ja VIII-E lisas loetletud reservatsioone, ei võta lepinguosalised uusi meetmeid, millega nende territooriumil takistatakse teise lepinguosalise juriidiliste isikute asutamist või asutatud juriidiliste isikute tegutsemist võrreldes oma juriidiliste isikutega.
Artikkel 145
Läbivaatamine
Ettevõtete asutamise tingimuste järkjärgulise liberaliseerimise eesmärgil vaatab kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomitee korrapäraselt läbi ettevõtete asutamise õigusraamistiku (7) ja asutamiskeskkonna.
Artikkel 146
Muud lepingud
Käesolevas peatükis sätestatut ei käsitata selliselt, et see piiraks lepinguosaliste investorite õigust kasutada ära soodsamat kohtlemist, mis nähakse ette olemasolevate või tulevaste rahvusvaheliste investeerimisalaste lepingutega, mille lepinguosalisteks on mõni liikmesriik ja Armeenia Vabariik.
Artikkel 147
Filiaalide ja esinduste kohtlemise norm
1. Artikkel 144 ei takista lepinguosalist kohaldamast oma territooriumil erimeetmeid teise lepinguosalise juriidiliste isikute selliste filiaalide ja esinduste asutamise ja tegutsemise suhtes, mis ei ole registreeritud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, kui kõnealused meetmed on vajalikud õiguslike või tehniliste erinevuste tõttu selliste filiaalide ja esinduste ning asjaomasel territooriumil registreeritud juriidiliste isikute filiaalide ja esinduste vahel, või finantsteenuste puhul juhul, kui seda tingivad usaldatavuskaalutlused.
2. Erinev kohtlemine ei tohi olla suurem, kui on tingimata vajalik selliste õiguslike või tehniliste erinevuste või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutluste tõttu.
Artikkel 148
Kohaldamisala
Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis mõjutavad piiriülest teenuste osutamist kõikides teenustesektorites, välja arvatud:
a) |
audiovisuaalteenused; |
b) |
riigisisene merekabotaaž (8) ja |
c) |
riigisisesed ja rahvusvahelised regulaarsed või mitteregulaarsed lennutransporditeenused (9) ning liiklemisõiguste teostamisega otseselt seotud teenused, välja arvatud:
|
Artikkel 149
Turulepääs
1. Seoses turulepääsuga piiriülese teenuste osutamise kaudu kohtleb lepinguosaline teise lepinguosalise teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt, kui on ette nähtud VIII-B ja VIII-F lisas loetletud erikohustustega.
2. Sektorites, kus on võetud turulepääsuga seotud kohustused, ei või lepinguosaline piirkondlikult ega ka kogu oma territooriumil vastu võtta ega säilitada järgmisi meetmeid, kui VIII-B ja VIII-F lisas ei ole sätestatud teisiti:
a) |
piirangud teenuseosutajate hulgale kas arvuliste kvootide, monopolide, teenuse ainuosutajate või majandusvajaduste testi nõuete näol; |
b) |
teenusetehingute või vara üldväärtuse piirangud arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõudena või |
c) |
teenuste osutamise üldhulga või teenuste üldmahu piirangud, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduste testi nõudena. |
Artikkel 150
Võrdne kohtlemine
1. Sektorites, mille puhul on VIII-B ja VIII-F lisaga ette nähtud turulepääsuga seotud kohustused, ning arvestades kõnealustes lisades sätestatud tingimusi ja norme, kohtleb lepinguosaline kõigi piiriülest teenuste osutamist mõjutavate meetmete korral teise lepinguosalise teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt, kui ta kohtleb omaenda samasuguseid teenuseid ja teenuseosutajaid.
2. Lepinguosaline võib täita lõike 1 nõude, võimaldades teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele kas vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist, kui ta võimaldab omaenda samasugustele teenustele ja teenuseosutajatele.
3. Vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist peetakse ebasoodsamaks, kui see muudab konkurentsitingimused lepinguosalise enda teenustele või teenuseosutajatele soodsamaks võrreldes teise lepinguosalise samasuguste teenuste või teenuseosutajatega.
4. Käesoleva artikli alusel võetud erikohustusi ei tõlgendata nii, et lepinguosaline on kohustatud hüvitama loomulikke ebasoodsaid konkurentsitingimusi, mis tulenevad asjaomaste teenuste või teenuseosutajate välismaisusest.
Artikkel 151
Kohustuste loendid
1. Sektorid, mida lepinguosaline vastavalt käesolevale peatükile liberaliseerib, ning neis sektorites teise lepinguosalise teenuste ja teenuseosutajate suhtes reservatsioonina kohaldatavad turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud on sätestatud VIII-B ja VIII-F lisas esitatud kohustuste loendites.
2. Ilma et see piiraks lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad või võivad tuleneda 1989. aasta piiriülese televisiooni Euroopa konventsioonist ja 1992. aasta filmide ühistootmist käsitlevast Euroopa konventsioonist, ei hõlma VIII-B ja VIII-F lisas esitatud kohustuste loendid audiovisuaalteenuste valdkonnas võetud kohustusi.
Artikkel 152
Läbivaatamine
Lepinguosalistevahelise piiriülese teenuste osutamise järkjärguliseks liberaliseerimiseks vaatab kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomitee artiklites 149–151 osutatud kohustuste loendi korrapäraselt läbi. Läbivaatamisel võetakse muu hulgas arvesse artiklites 169, 180 ja 192 osutatud järkjärgulise ühtlustamise käiku ja seda, kuidas see aitab kõrvaldada takistusi piiriülesel teenuste osutamisel lepinguosaliste vahel.
Artikkel 153
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis puudutavad juhtivtöötajate, kõrgharidusega praktikantide, äriteenuste müügiesindajate, lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide lühiajalist sisenemist nende territooriumile ja seal ajutist viibimist, ilma et see piiraks artikli 141 lõike 5 kohaldamist.
2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„juhtivtöötajad“ – ühe lepinguosalise juriidilise isiku (välja arvatud mittetulundusühingu) (10) heaks töötavad füüsilised isikud, kes vastutavad ettevõtja asutamise ja selle nõuetekohase juhtimise, haldamise ja toimimise eest ning on kas „ärivisiidil olevad isikud“ (seoses ettevõtjate asutamisega) või „äriühingusiseselt üleviidavad isikud“; |
b) |
„ärivisiidil olevad isikud“ (seoses ettevõtjate asutamisega) – kõrgel ametikohal töötavad füüsilised isikud, kes vastutavad ettevõtja asutamise eest, ei paku ega osuta teenuseid ega tegele majandustegevusega, mis ei ole vajalik ettevõtja asutamiseks, ning ei saa vastuvõtva lepinguosalise territooriumil asuvast allikast tasu; |
c) |
„äriühingusiseselt üleviidavad isikud“ – füüsilised isikud, kes on olnud ühe lepinguosalise juriidilise isiku töötajad või osanikud vähemalt ühe aasta ja kes viiakse ajutiselt üle ettevõttesse, mis võib olla selle lepinguosalise juriidilise isiku tütarettevõte, filiaal või emaettevõte teise lepinguosalise territooriumil, ning kes on kas „tegevjuhid“ või „spetsialistid“; |
d) |
„tegevjuhid“ – juriidilises isikus juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult suunavad ettevõtte juhtimist ja kelle tegevust jälgib või juhib peamiselt äriühingu juhatus või aktsionäride nõukogu või samalaadne organ ning kelle ülesandeks on vähemalt:
|
e) |
„spetsialistid“ – ühe lepinguosalise juriidilises isikus töötavad isikud, kellel on asutatud ettevõtja tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete, -protsesside ja -korralduse või juhtimise seisukohalt olulisi harvaesinevaid teadmisi; selliste teadmiste hindamisel võetakse lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse ka seda, kas isikul on kõrge kvalifikatsioon, kaasa arvatud piisav kutsealane kogemus tehnilisi eriteadmisi nõudvaks tööks või tegevuseks, sealhulgas kas ta kuulub akrediteeritud kutseala esindajate hulka; |
f) |
„kõrgharidusega praktikandid“ – füüsilised isikud, kes on olnud ühe lepinguosalise juriidilise isiku või tema filiaali töötajad vähemalt ühe aasta, kellel on kõrgharidus ning kes viiakse karjäärivõimaluste edendamiseks või äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud väljaõppe saamiseks ajutiselt üle sama juriidilise isiku ettevõttesse, mis asub teise lepinguosalise territooriumil (11); |
g) |
„äriteenuste müügiesindajad“ (12) – füüsilised isikud, kes esindavad ühe lepinguosalise teenuseosutajat või kaubapakkujat ning soovivad siseneda teise lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibida, et pidada kõnealuse teenuseosutaja või kaubapakkuja nimel läbirääkimisi teenuste või kaupade müügi üle või sõlmida teenuste või kaupade müümise lepinguid, kui need esindajad ei müü teenuseid otse elanikkonnale, ei saa tasu vastuvõtva lepinguosalise territooriumil asuvast allikast ega ole komisjonärid; |
h) |
„lepingulised teenuseosutajad“ – füüsilised isikud, kes töötavad ühe lepinguosalise juriidilise isiku heaks, kes ei ole personali töölerakendamise ja värbamise teenuseid pakkuv agentuur ega tegutse sellise agentuuri vahendusel, kellel ei ole teise lepinguosalise territooriumil asutatud ettevõtjat ning kes on sõlminud heauskse lepingu teise lepinguosalise territooriumil asuvale lõpptarbijale selliste teenuste osutamiseks, mis eeldavad teenuse osutamise lepingu (13) täitmiseks tema töötajate ajutist viibimist selle lepinguosalise territooriumil; |
i) |
„sõltumatud spetsialistid“ – füüsilised isikud, kes tegelevad teenuste osutamisega ja on lepinguosalise territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjatena, kellel ei ole teise lepinguosalise territooriumil asutatud ettevõtjat ja kes on sõlminud heauskse lepingu (välja arvatud personali töölerakendamise ja värbamise teenuseid pakkuva agentuuri kaudu) teise lepinguosalise territooriumil asuvale lõpptarbijale selliste teenuste osutamiseks, mis eeldavad teenuse osutamise lepingu (14) täitmiseks tema ajutist viibimist selle lepinguosalise territooriumi, ning |
j) |
„kvalifikatsioon“ – diplomid, tunnistused ja muud ametlikku kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mille on välja andnud mõni õigus- või haldusnormide kohaselt määratud asutus ning mis tõendavad kutsealase koolituse edukat läbimist. |
Artikkel 154
Juhtivtöötajad ja kõrgharidusega praktikandid
1. VIII-C lisas loetletud reservatsioone arvesse võttes lubab lepinguosaline igas sektoris, kus on B jao kohaselt kohustusi võetud, teise lepinguosalise ettevõtjatel võtta oma ettevõttesse tööle kõnealuse teise lepinguosalise füüsilisi isikuid, tingimusel et tegemist on artiklis 153 määratletud juhtivtöötajate või kõrgharidusega praktikantidega. Tegevjuhtide ja kõrgharidusega praktikantide riiki sisenemise ja seal ajutiselt viibimise kestus on äriühingusiseselt üleviidavate isikute puhul kuni kolm aastat, ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikute puhul kuni 90 päeva iga 12-kuulise ajavahemiku jooksul ning kõrgharidusega praktikantide puhul kuni üks aasta.
2. Kui VIII-C lisas ei ole sätestatud teisiti, ei tohi lepinguosaline sektorites, kus on B jao kohaselt võetud kohustusi, võtta ega säilitada piirkondlikke ega kogu territooriumit hõlmavaid meetmeid, mis piiravad füüsiliste isikute üldarvu, keda ettevõtja võib tegevjuhtide või kõrgharidusega praktikantidena tööle võtta, väljendatuna konkreetses sektoris kinnitatud arvuliste kvootidena või majandusvajaduste testi nõudena, ega diskrimineerivaid piiranguid.
Artikkel 155
Äriteenuste müügiesindajad
VIII-C lisas loetletud reservatsioone arvesse võttes lubab lepinguosaline igas sektoris, kus on B või C jao kohaselt võetud kohustusi, äriteenuste müügiesindajatel riiki siseneda ja seal ajutiselt viibida kuni 90 päeva iga 12-kuulise ajavahemiku jooksul.
Artikkel 156
Lepingulised teenuseosutajad
1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustusi, mis tulenevad kohustustest, mille nad on võtnud vastavalt WTO teenustekaubanduse üldlepingule seoses lepinguliste teenuseosutajate riiki sisenemise ja ajutise riigis viibimisega.
2. Kooskõlas VIII-D ja VIII-G lisaga võimaldab lepinguosaline teise lepinguosalise lepingulistel teenuseosutajatel osutada oma territooriumil teenuseid, kui täidetud on järgmised tingimused:
a) |
füüsilised isikud peavad teenust osutama ajutiselt, olles juriidilise isiku teenistuses, kes on sõlminud teenuslepingu mitte rohkem kui 12 kuuks; |
b) |
teise lepinguosalise territooriumile sisenevad füüsilised isikud osutavad sellist teenust, olles juriidilise isiku teenistuses, kes on teenust osutanud vähemalt ühe aasta jooksul vahetul enne teise lepinguosalise territooriumile sisenemise taotluse esitamise kuupäeva ning kellel on lisaks teise lepinguosalise territooriumile sisenemise taotluse esitamise kuupäeva seisuga vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus (15) lepinguga hõlmatud tegevusvaldkonnas; |
c) |
teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema:
|
d) |
füüsiline isik ei tohi teise lepinguosalise territooriumil viibimise ajal saada teenuste osutamise eest muud tasu kui see töötasu, mida maksab juriidiline isik füüsilise isiku tööandjana; |
e) |
füüsilised isikud võivad siseneda lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibida kuni kuus kuud või Luksemburgi puhul 25 nädalat iga 12-kuulise ajavahemiku või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem; |
f) |
käesoleva artikliga ette nähtud juurdepääs puudutab üksnes lepinguga hõlmatud teenuste osutamist ega anna õigust kasutada selle lepinguosalise kutsenimetust, kelle territooriumil teenust osutatakse, ning |
g) |
teenuslepinguga hõlmatud isikute arv ei tohi ületada lepingu nõuetekohaseks täitmiseks vajalikku arvu, mis on kindlaks määratud selle lepinguosalise õigusnormide ja -nõuetega, kelle territooriumil teenust osutatakse. |
Artikkel 157
Sõltumatud spetsialistid
Kooskõlas VIII-D ja VIII-G lisaga võimaldab lepinguosaline teise lepinguosalise sõltumatutel spetsialistidel osutada oma territooriumil teenuseid, kui täidetud on järgmised tingimused:
a) |
füüsilised isikud peavad osutama teenust ajutiselt, olles teise lepinguosalise territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjatena, kes on sõlminud teenuslepingu mitte rohkem kui 12 kuuks; |
b) |
teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema teise lepinguosalise territooriumile sisenemise taotluse esitamise kuupäeva seisuga vähemalt kuueaastane erialane töökogemus lepinguga hõlmatud tegevusvaldkonnas; |
c) |
teise lepinguosalise territooriumile sisenevatel füüsilistel isikutel peab olema:
|
d) |
füüsilised isikud võivad siseneda lepinguosalise territooriumile ja seal ajutiselt viibida kokku kuni kuus kuud või Luksemburgi puhul 25 nädalat iga 12-kuulise ajavahemiku või lepingu kehtivusaja jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem, ning |
e) |
käesoleva artikliga ette nähtud juurdepääs puudutab üksnes lepinguga hõlmatud teenuste osutamist ega anna õigust kasutada selle lepinguosalise kutsenimetust, kelle territooriumil teenust osutatakse. |
Artikkel 158
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis on seotud litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuete ja -menetlustega, mis mõjutavad:
a) |
piiriülest teenuste osutamist; |
b) |
lepinguosalise füüsiliste ja juriidiliste isikute poolt teise lepinguosalise territooriumil ettevõtjate asutamist ning |
c) |
käesoleva lepingu artiklis 153 nimetatud kategooriatesse kuuluvate füüsiliste isikute ajutist viibimist nende territooriumil. |
2. Käesolevat jagu kohaldatakse piiriülese teenuste osutamise puhul üksnes neis sektorites, kus lepinguosaline on võtnud erikohustusi, ja nende erikohustuste kehtimise ulatuses. Käesolevat jagu ei kohaldata ettevõtjate asutamise puhul osas, milles asjaomaste sektorite suhtes kehtivad VIII-A ja VIII-E lisas loetletud reservatsioonid. Käesolevat jagu ei kohaldata füüsiliste isikute ajutise riigis viibimise puhul osas, milles asjaomaste sektorite suhtes kehtivad VIII-C, VIII-D ja VIII-G lisas loetletud reservatsioonid.
3. Käesolevat jagu ei kohaldata meetmete puhul osas, milles need meetmed kujutavad endast kohustuste loenditega seotud piiranguid.
4. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„litsentsimisnõuded“ – kvalifikatsiooninõuete hulka mittekuuluvad sisulised nõuded, millele füüsiline või juriidiline isik peab vastama, et saada luba lõikes 1 osutatud tegevusega tegelemiseks, sellist luba muuta või pikendada; |
b) |
„litsentsimismenetlus“ – haldus- ja menetluseeskirjad, mida füüsiline või juriidiline isik peab järgima lõikes 1 osutatud tegevusega tegelemise loa taotlemisel, muutmisel või pikendamisel, et tõendada litsentsimisnõuete täitmist; |
c) |
„kvalifikatsiooninõuded“ – sisulised pädevusnõuded, millele vastavust peab teenuse osutamise luba taotlev füüsiline isik tõendama; |
d) |
„kvalifikatsioonimenetlused“ – haldus- ja menetluseeskirjad, mida füüsiline isik peab järgima teenuse osutamise loa saamiseks kehtestatud kvalifikatsiooninõuete täitmise tõendamiseks, ning |
e) |
„pädev asutus“ – kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi valitsusasutus või ametiasutus või kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi valitsusasutuse või ametiasutuse poolt delegeeritud ülesandeid täitev valitsusväline organ, kes annab loa osutada teenust, muu hulgas asutatud ettevõtja kaudu, või asutada ettevõtja, mille majandustegevus seisneb muus kui teenuste osutamises. |
Artikkel 159
Litsentsimis- ja kvalifikatsioonitingimused
1. Lepinguosalised tagavad, et nii litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuete kui ka litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetlustega seotud meetmed vastavad kriteeriumidele, mis välistavad pädevate asutuste hindamisõiguse meelevaldse kasutamise.
2. Lõikes 1 osutatud kriteeriumid peavad olema:
a) |
proportsionaalsed avaliku poliitika eesmärkidega; |
b) |
selged ja ühemõttelised; |
c) |
objektiivsed; |
d) |
eelnevalt kehtestatud; |
e) |
eelnevalt avalikustatud ning |
f) |
läbipaistvad ja kättesaadavad. |
3. Tegevusluba või litsents antakse niipea, kui nõuetekohase läbivaatamisega on kindlaks tehtud, et tegevusloa või litsentsi saamise tingimused on täidetud.
4. Lepinguosalised säilitavad või loovad kohtu, vahekohtu või halduskohtu või menetlused, mis võimaldavad kahju kannatanud ettevõtja või teenuseosutaja taotluse korral viivitamata läbi vaadata ettevõtlust, piiriülest teenuste osutamist või füüsiliste isikute ajutist ärilisel eesmärgil viibimist mõjutavad haldusotsused ja vajaduse korral võtta asjakohaseid heastamismeetmeid. Kui kõnealused menetlused sõltuvad asutusest, kellele on usaldatud asjaomase haldusotsuse tegemine, tagavad lepinguosalised, et menetlused kindlustavad tõepoolest objektiivse ja erapooletu läbivaatamise.
5. Kui konkreetseks tegevuseks antavate litsentside arv on olemasolevate loodusressursside või tehnilise võimsuse nappuse tõttu piiratud, kohaldavad lepinguosalised valikumenetlust, mis kindlustab võimalikele kandidaatidele täieliku erapooletuse ja läbipaistvuse, sealhulgas eelkõige piisava teabe menetluse alustamise, läbiviimise ja lõpetamise kohta.
6. Valikumenetluse eeskirjade kehtestamisel võivad lepinguosalised arvesse võtta avaliku poliitika eesmärke, sealhulgas tervise, ohutuse, keskkonnakaitse ja kultuuripärandi säilitamise kaalutlusi, tingimusel et täidetud on käesolevas artiklis sätestatud nõuded.
Artikkel 160
Litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetlused
1. Litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetlused ja vorminõuded peavad olema selged, eelnevalt avalikustatud ning tagama taotlejatele, et nende taotlust käsitletakse objektiivselt ja erapooletult.
2. Litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetlused ja vorminõuded peavad olema võimalikult lihtsad ning ei tohi muuta teenuse osutamist põhjendamatult keeruliseks ega lükata seda edasi. Taotlejalt seoses taotluse esitamisega nõutav litsentsitasu (18) peab olema mõistlik ja proportsionaalne kõnealuse loa andmise menetluse kuludega.
3. Lepinguosalised tagavad, et pädeva asutuse litsentsimis- ja loaandmismenetlused ja otsused on kõigi taotlejate suhtes erapooletud. Pädev asutus peab oma otsuse tegemisel olema sõltumatu ega tohi olla vastutav sellise teenuse osutaja ees, mille osutamiseks on tarvis litsentsi või luba.
4. Juhul kui taotlusi võetakse vastu vaid kindlal ajavahemikul, jäetakse taotlejaile taotluse esitamiseks mõistliku pikkusega tähtaeg. Pädev asutus alustab taotluse menetlemist põhjendamatu viivituseta. Võimaluse korral tuleb taotlused vastu võtta elektroonilisel kujul sarnastel autentsustingimustel nagu paberkandjal avaldusi.
5. Lepinguosalised tagavad, et taotlus vaadatakse läbi ja selle kohta tehakse lõplik otsus mõistliku aja jooksul pärast kogu taotluse kättesaamist. Lepinguosalised püüavad kehtestada tüüpilise ajakava taotluste läbivaatamiseks.
6. Kui pädev asutus leiab, et taotlus ei ole täielik, teatab ta mõistliku tähtaja jooksul pärast taotluse saamist sellest taotlejale, annab taotlejale võimaluse puudused kõrvaldada ja teatab võimaluse korral, milline täiendav teave on vajalik, et taotluse saaks tunnistada täielikuks.
7. Võimaluse korral tuleb originaaldokumendi asemel aktsepteerida dokumendi tõestatud koopiat.
8. Kui pädev asutus taotlust ei rahulda, teatab ta sellest taotlejale kirjalikult ja põhjendamatu viivituseta. Põhimõtteliselt tehakse taotlejale tema nõudel teatavaks ka taotluse tagasilükkamise põhjused ja otsuse vaidlustamise tähtaeg.
9. Lepinguosalised tagavad, et antud litsents või luba jõustub põhjendamatu viivituseta vastavalt selles sätestatud tingimustele.
Artikkel 161
Vastastikune tunnustamine
1. Ükski käesoleva peatüki säte ei takista lepinguosalist nõudmast, et füüsilistel isikutel oleks vajalik kvalifikatsioon ja töökogemus, mida nõutakse asjaomase tegevusala sektoris territooriumil, kus teenust osutatakse.
2. Lepinguosalised õhutavad oma territooriumil asuvaid asjaomaseid kutseühinguid esitama kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomiteele soovitusi kvalifikatsioonide ja töökogemuse vastastikuse tunnustamise kohta, et ettevõtjad ja teenuseosutajad saaksid osaliselt või täielikult täita kriteeriume, mida lepinguosaline kohaldab ettevõtjate ja teenuseosutajate ning eelkõige kutseteenuste osutajate tegevuslubade, litsentsimise, tegutsemise ja sertimise suhtes.
3. Pärast lõikes 2 osutatud soovituse saamist vaatab kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomitee selle mõistliku aja jooksul läbi, et teha kindlaks, kas see on käesoleva lepinguga kooskõlas, ning hindab selles esitatud teabe alusel eelkõige järgmist:
a) |
mil määral kattuvad omavahel normid ja kriteeriumid, mida lepinguosalised kohaldavad ettevõtjate ja teenuseosutajate tegevuslubade, litsentsimise, tegutsemise ja sertimise suhtes, ning |
b) |
kvalifikatsioonide ja töökogemuse vastastikuse tunnustamise lepingu võimalik majanduslik väärtus. |
4. Kui lõikes 3 nimetatud nõuded on täidetud, määrab kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomitee kindlaks vastastikuse tunnustamise lepingu üle läbirääkimiste pidamiseks vajalikud sammud ning soovitab seejärel lepinguosaliste pädevatel asutustel alustada läbirääkimisi.
5. Kõnealune leping peab olema kooskõlas WTO asutamislepingu asjaomaste sätetega ning eelkõige WTO asutamislepingu 1B lisas sisalduva teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) VII artikliga.
Artikkel 162
Läbipaistvus ja konfidentsiaalse teabe avalikustamine
1. Lepinguosaline vastab viivitamata teise lepinguosalise taotlusele saada konkreetset teavet tema üldkohaldatava meetme või rahvusvahelise lepingu kohta, mis on seotud käesoleva lepinguga või mõjutab seda. Lepinguosalised loovad ühe või mitu teabekeskust, mis taotluse korral annavad sellekohast konkreetset teavet teise lepinguosalise ettevõtjatele ja teenuseosutajatele. Lepinguosalised teavitavad teineteist oma teabekeskustest kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Teabekeskustelt ei nõuta tegutsemist õigusnormide hoiukohana.
2. Käesolevas lepingus sätestatu ei kohusta lepinguosalist esitama konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õiguskaitsetoiminguid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete riigi- või eraettevõtjate seaduslikke ärihuve.
Artikkel 163
Arvutiteenuste käsituslepe
1. Arvutiteenustega kauplemise liberaliseerimisel kooskõlas B, C ja D jaoga täidavad lepinguosalised lõigetes 2–4 sätestatud nõudeid.
2. Arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste kirjeldamiseks kasutatav ÜRO ühtse tooteklassifikaatori (CPC (19)) kood 84 hõlmab kõikide arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste osutamise põhifunktsioone: arvutiprogrammid (sealhulgas nende väljatöötamine ja rakendamine), mis on määratletud kui juhiste kogumid, mida on vaja arvutite tööks ja nendevaheliseks suhtluseks, andmetöötlus ja -salvestus ning nendega seonduvad teenused, näiteks konsultatsiooni- ja koolitusteenused klientide töötajatele. Tehnoloogia arengu tulemusena pakutakse neid teenuseid üha enam omavahel seotud teenuste kogumi või paketina, mis võib sisaldada mõningaid või kõiki nimetatud põhifunktsioone. Arvutiteenuste põhifunktsioonide kogumid on näiteks sellised teenused nagu veebi- või domeenimajutus, andmekaeveteenused ja arvutusvõrgu teenused.
3. Arvutiteenused ja nendega seotud teenused, olenemata sellest, kas neid osutatakse võrgu, sealhulgas Interneti kaudu, on kõik teenused, mille sisuks on:
a) |
arvutite või arvutisüsteemidega seotud konsulteerimine, strateegia, analüüsimine, plaanimine, kirjeldamine, projekteerimine, arendamine, paigaldamine, käivitamine, ühildamine, katsetamine, silumine, ajakohastamine, kasutajatugi, tehniline abi või haldamine; |
b) |
arvutiprogrammid ehk juhiste kogumid, mida on vaja arvutite tööks ja nendevaheliseks suhtluseks, ning arvutiprogrammidega seotud konsulteerimine, strateegia, analüüsimine, plaanimine, kirjeldamine, projekteerimine, arendamine, paigaldamine, käivitamine, ühildamine, katsetamine, vigade kõrvaldamine, ajakohastamine, kohandamine, hooldamine, kasutajatugi, tehniline abi, haldamine ja arvutiprogrammide kasutamine; |
c) |
andmetöötlus-, andmesalvestus-, andmehoiu- ja andmebaasiteenused; |
d) |
kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus- ja remonditeenused või |
e) |
arvutiprogrammide, arvutite või arvutisüsteemidega seotud mujal nimetamata koolitusteenused klientide töötajatele. |
4. Arvutiteenused ja nendega seotud teenused võimaldavad osutada muid teenuseid, näiteks pangateenuseid, nii elektrooniliste kui ka muude vahenditega. Sellisel juhul on siiski tähtis eristada tugiteenust (nt veebi- või rakendusmajutus) elektroonselt osutatavast sisu- või tuumikteenusest (nt pangandus). Sisu- või tuumikteenus ei kuulu sellisel juhul CPC 84 alla.
Artikkel 164
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevas alajaos sätestatakse kõiki postiteenuseid reguleeriva raamistiku põhimõtted.
2. Selles alajaos ning B, C ja D jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„litsents“ – luba, mille reguleeriv asutus annab konkreetsele teenuseosutajale ning mis on nõutav enne konkreetse teenuse osutamise alustamist, ja |
b) |
„universaalteenus“ – lepinguosalise territooriumi igas punktis pidevalt osutatav kindlaksmääratud kvaliteediga postiteenuste miinimumkogum. |
Artikkel 165
Turgu moonutavate tegevuste ennetamine
Lepinguosalised tagavad, et postiteenuste osutaja, kellele on tehtud kohustuseks universaalteenuse osutamine, või postimonopol ei tegele turgu moonutavate tegevustega, näiteks:
a) |
sellise teenuse osutamisest teenitud kasumi kasutamine kulleriteenuse või muu kui universaalse postiteenuse ristsubsideerimiseks ja |
b) |
klientide, näiteks äriklientide, massposti saatjate ja eri klientidelt saadud posti koondajate suhtes erinevate tariifide või muude tingimuste kohaldamine universaalteenuse kohustuse alla käiva või postimonopoli teenuse osutamisel. |
Artikkel 166
Universaalteenus
1. Lepinguosalistel on õigus kindlaks määrata, millist universaalteenuse osutamise kohustust nad soovivad säilitada. Selliseid kohustusi ei käsitata oma olemuselt konkurentsivastasena, juhul kui neid hallatakse läbipaistval, mittediskrimineerival ja konkurentsi suhtes neutraalsel viisil ning kui need ei ole koormavamad, kui on lepinguosalise kindlaks määratud universaalteenuse jaoks vaja.
2. Universaalteenuse tariifid peavad olema taskukohased, et teenus vastaks kasutajate vajadustele.
Artikkel 167
Litsentsid
1. Lepinguosalised peaksid püüdma asendada kõik litsentsid teenuste osutamiseks, mis ei kuulu universaalteenuse alla, lihtregistreerimisega.
2. Litsentsinõude korral:
a) |
litsentsitingimused, mis on litsentsi eesmärgi saavutamiseks vajalikust koormavamad, avalikustatakse; |
b) |
litsentsi andmisest keeldumise põhjus teatatakse taotlejale tema taotluse korral ning |
c) |
lepinguosalised näevad ette kaebemenetluse sõltumatus asutuses; see menetlus peab olema läbipaistev, mittediskrimineeriv ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel. |
Artikkel 168
Reguleeriva asutuse sõltumatus
Reguleeriv asutus peab olema posti- ja kulleriteenuste osutajast õiguslikult lahus ning ei tohi olla tema ees vastutav. Reguleeriva asutuse otsused ja menetlused peavad olema kõikide turuosaliste suhtes erapooletud.
Artikkel 169
Järkjärguline ühtlustamine
Lepinguosalised tunnistavad, et oluline on järk-järgult ühtlustada Armeenia Vabariigi postiteenuste alased õigusaktid Euroopa Liidu õigusaktidega.
Artikkel 170
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevas alajaos sätestatakse vastavalt B, C ja D jaole liberaliseeritud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste osutamist reguleeriva raamistiku põhimõtted.
2. Selles alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„elektrooniline sidevõrk“ – ülekandesüsteemid ja vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas võrgu mitteaktiivsed elemendid, mis võimaldavad edastada signaale traadi või raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil; |
b) |
„elektroonilised sideteenused“ – teenused, mille sisuks või peamiseks sisuks on signaalide saatmine elektrooniliste sidevõrkude kaudu, sealhulgas telekommunikatsiooni- ja edastusteenuste osutamine ringhäälinguvõrgus; selliste teenuste hulka ei kuulu teenused, mis sisaldavad või mille kaudu teostatakse toimetusvastutust elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste abil edastatava sisu suhtes; |
c) |
„üldkasutatav elektrooniline sideteenus“ – mis tahes elektrooniline sideteenus, mida tuleb lepinguosalise sõnaselge või tegeliku nõudmise kohaselt üldsusele osutada; |
d) |
„üldkasutatav elektrooniline sidevõrk“ – elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldsusele kättesaadavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ning mis toetab teabe edastamist võrgu lõpp-punktide vahel; |
e) |
„üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – telekommunikatsiooniteenus, mida tuleb lepinguosalise sõnaselge või tegeliku nõudmise kohaselt üldsusele osutada; üldjuhul kuuluvad selliste teenuste hulka telegraafi-, telefoni-, teleksi- ja andmeedastusteenused, mis tavaliselt hõlmavad kliendi antud teabe edastamist kahe või enama punkti vahel, ilma et edastamise käigus muutuks kliendi teabe vorm või sisu; |
f) |
„elektroonilise side sektori reguleeriv asutus“ – organ või organid, kellele lepinguosaline on teinud ülesandeks käesolevas alajaos nimetatud elektroonilise side reguleerimise; |
g) |
„olulised vahendid“ – vahendid, mida kasutatakse üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste osutamiseks ning
|
h) |
„seotud vahendid“ – elektroonilise sidevõrgu või -teenusega seotud teenused, füüsilised taristud või muud vahendid või elemendid, mis võimaldavad või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu või teenuse kaudu või võivad seda teha ning mis hõlmavad muu hulgas ehitisi või ehitiste sissepääse, hoonesiseseid juhtmestikke, antenne, torne ja muid tugikonstruktsioone, kaablikanaleid, juhtmeid, maste, pääseluuke ja kaablikappe; |
i) |
„peamine teenuseosutaja“ (21) – elektroonilise side sektori teenuseosutaja, kes selle tõttu, et olulised vahendid on tema kontrolli all, või oma turupositsiooni kasutades on võimeline mõjutama oluliselt asjaomasel elektrooniliste sideteenuste turul osalemise tingimusi (hinna ja pakkumisega seoses); |
j) |
„juurdepääs“ – elektrooniliste sideteenuste osutamiseks vajalike vahendite või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele teenuseosutajatele kindlaksmääratud tingimustel; see hõlmab muu hulgas juurdepääsu:
|
k) |
„vastastikune sidumine“ – ühe ja sama või eri teenuseosutajate kasutatavate üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude füüsiline ja loogiline ühendamine, mis võimaldab ühe teenuseosutaja tarbijatel suhelda sama või muu teenuseosutaja tarbijatega või kasutada teise teenuseosutaja osutatavaid teenuseid või teenuseid, mida osutavad asjaomased isikud või muud isikud, kellel on juurdepääs võrgule; |
l) |
„universaalteenus“ – kindlaksmääratud kvaliteedinõuetele vastav teenuste miinimumkogum, mis peab olema kõikidele kasutajatele taskukohase hinnaga kättesaadav lepinguosalise territooriumi igas geograafilises punktis; selle ulatuse ja osutamise üle otsustab lepinguosaline, ning |
m) |
„numbri teisaldatavus“ – üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste abonentide võimalus säilitada taotluse esitamisel sama kategooria üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajaid vahetades samas asukohas samad telefoninumbrid ilma teenuse kvaliteeti, usaldusväärsust või mugavust kahjustamata. |
Artikkel 171
Reguleeriv asutus
1. Lepinguosalised tagavad, et elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivad asutused on elektrooniliste sidevõrkude, -teenuste või -seadmete pakkujatest õiguslikult eraldiseisvad ja funktsionaalselt sõltumatud.
2. Lepinguosaline, kes säilitab omandiõiguse või kontrolli elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate teenuseosutajate üle, tagab reguleeriva funktsiooni tegeliku struktuurilise lahutamise omandiõiguse ja kontrolliga seotud tegevusest. Reguleeriv asutus tegutseb talle siseriikliku õiguse kohaselt pandud ülesannete täitmisel sõltumatult ning ei küsi ega võta vastu korraldusi üheltki muult asutuselt.
3. Kumbki lepinguosaline tagab, et tema reguleerival asutusel on piisavad volitused sektori reguleerimiseks ning piisavad rahalised ja inimressursid talle pandud ülesande täitmiseks. Reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artiklis 7 nimetatud kaebusi käsitlevad asutused.
Reguleerivate asutuste ülesanded avaldatakse hõlpsasti juurdepääsetaval ja arusaadaval kujul, eelkõige juhul, kui kõnealuste ülesannete täitmine on määratud mitmele asutusele. Lepinguosalised tagavad, et nende reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarve. Eelarve avalikustatakse.
4. Reguleerivate asutuste otsused ja menetlused peavad olema kõikide turuosaliste suhtes erapooletud.
5. Reguleerivate asutuste volitusi kasutatakse läbipaistvalt ja õigeaegselt.
6. Lepinguosalised tagavad, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujad esitavad neile taotluse korral viivitamata kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mida reguleerivad asutused vajavad, et täita oma ülesandeid kooskõlas käesoleva alajaoga. Nõutav teave peab olema reguleeriva asutuse ülesande täitmise seisukohast proportsionaalne ning seda käsitletakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega.
7. Teenuse kasutajal või osutajal, keda reguleeriva asutuse otsus puudutab, peab olema õigus kaevata see otsus edasi asjaomastest isikutest sõltumatule kaebusi käsitlevale asutusele. Kõnealusel asutusel, milleks võib olla kohus, peavad olema nõutavad teadmised oma ülesannete tõhusaks täitmiseks. Juhtumi asjaolusid võetakse nõuetekohaselt arvesse ning kaebemehhanism peab olema tõhus. Lepinguosalised tagavad, et kui edasikaebusi käsitlev asutus ei ole laadilt kohtuasutus, esitab ta oma otsuse põhjendused alati kirjalikult ning otsuste kohta saab esitada kaebuse erapooletule ja sõltumatule kohtuasutusele. Kaebusi käsitlevate asutuste otsused pööratakse täitmisele. Reguleeriva asutuse otsus kehtib kuni kaebuse lahendamiseni, välja arvatud juhul, kui vastavalt siseriiklikele õigusnormidele kohaldatakse ajutisi meetmeid.
8. Lepinguosalised tagavad, et reguleeriva asutuse juhti, või kui see on asjakohane, asjaomast ülesannet täitva esinduskogu liikmeid või nende asetäitjaid saab ametist vabastada üksnes juhul, kui nad ei vasta enam tingimustele, mis on nende ametiülesannete täitmiseks eelnevalt siseriiklikus õiguses sätestatud. Iga selline otsus tuleb ametist vabastamise ajal avalikustada. Riigi reguleeriva asutuse ametist vabastatud juhile, või kui see on asjakohane, asjaomast ülesannet täitva esinduskogu liikmetele esitatakse vabastamise põhjused ning neil on õigus nõuda nende avaldamist, juhul kui avaldamist muidu ei toimuks, ning sellisel juhul need põhjused avaldatakse.
Artikkel 172
Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise luba
1. Võimaluse korral annavad lepinguosalised elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise loa lihtsalt teate esitamisel. Pärast teate esitamist ei nõuta asjaomaselt teenuseosutajalt, et ta peab enne loast tulenevate õiguste kasutama hakkamist saama reguleerivalt asutuselt sõnaselge otsuse või muu haldusakti. Loast tulenevad õigused ja kohustused tehakse üldiselt kättesaadavaks kergesti juurdepääsetaval viisil. Kohustused peavad olema asjaomase teenusega proportsionaalsed.
2. Vajaduse korral võib lepinguosaline nõuda raadiosageduste ja numbrite kasutamise litsentsi, et:
a) |
vältida kahjulikke mõjutusi; |
b) |
tagada teenuse tehniline kvaliteet; |
c) |
kindlustada spektri tõhus kasutamine või |
d) |
saavutada muid üldist huvi pakkuvaid eesmärke. |
3. Kui lepinguosaline nõuab litsentsi olemasolu,
a) |
teeb ta üldsusele kättesaadavaks kõik litsentsimiskriteeriumid ning määrab mõistliku ajavahemiku, mida tavaliselt on vaja litsentsitaotluse kohta otsuse tegemiseks; |
b) |
teatab taotlejale viimase taotlusel litsentsi andmisest keeldumise põhjuse ning |
c) |
annab taotlejale võimaluse pöörduda kaebusi käsitleva asutuse poole, kui litsentsi andmisest on keeldutud. |
4. Kõik teenuseosutajate halduskulud peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, proportsionaalsed ja minimaalsed. Kõik lepinguosalise poolt vastavalt lõikes 1 nimetatud loale või lõikes 2 nimetatud litsentsile teenuse- või võrgupakkujatele kehtestatud halduskulud peavad piirduma tegelike halduskuludega, mis tavaliselt kantakse seoses kohaldatavate lubade ja litsentside haldamise, kontrollimise ja nõuete täitmise tagamisega. Sellised halduskulud võivad sisaldada kulusid, mis on seotud rahvusvahelise koostöö, ühtlustamise ja standardimise, turuanalüüsi, nõuete täitmise kontrollimise ja muu turukontrolliga ning regulatiivse tööga, mis hõlmab õigusaktide ja haldusotsuste, näiteks juurdepääsu ja vastastikust sidumist käsitlevate otsuste koostamist ja täitmise tagamist.
Esimeses lõigus nimetatud halduskulud ei sisalda makseid enampakkumise, pakkumise või muu mittediskrimineerival viisil kontsessiooni andmise eest või kohustuslikke makseid universaalteenuse osutamise eest.
Artikkel 173
Raadiosagedus
1. Kõik menetlused, millega jaotatakse piiratud ressursse, sealhulgas raadiosagedusi, numbreid ning trasside rajamise õigusi, viiakse läbi avatult, objektiivselt, õigeaegselt, läbipaistvalt, diskrimineerimata ja proportsionaalselt. Lepinguosaliste menetlused tuginevad objektiivsetele, läbipaistvatele, mittediskrimineerivatele ja proportsionaalsetele kriteeriumidele.
2. Jooksev teave eraldatud sagedusalade kohta tehakse avalikult kättesaadavaks, kuid valitsuse erikasutuseks eraldatud sageduste täpsustamist ei nõuta.
3. Lepinguosalised jätavad endale õiguse kehtestada ja kohaldada sagedusspektri haldamise meetmeid, mis võivad piirata elektrooniliste sideteenuste osutajate arvu, tingimusel et seda tehakse kooskõlas käesoleva lepinguga. See õigus hõlmab võimalust võtta sagedusala eraldamisel arvesse praeguseid ja tulevasi vajadusi ja spektri kättesaadavust. Lepinguosalise meetmeid spektri jaotamiseks ja eraldamiseks ning sageduse haldamiseks ei käsitata meetmetena, mis on vastuolus artiklitega 144, 149 ja 150.
Artikkel 174
Juurdepääs ja vastastikune sidumine
1. Juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kokkulepped sõlmitakse üldjuhul asjaomaste teenuseosutajate vaheliste äriläbirääkimiste tulemusena.
2. Lepinguosalised tagavad, et elektrooniliste sideteenuste osutajatel on õigus ja (kui seda taotleb teine teenuseosutaja) kohustus pidada juurdepääsu ja vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumiseks. Lepinguosalised ei säilita õiguslikke ega haldusmeetmeid, mis kohustaksid teenuseosutajaid juurdepääsu või vastastikuse sidumise lubamisel pakkuma erinevatele teenuseosutajatele samaväärsete teenuste korral erinevaid tingimusi või millega kehtestataks kohustusi, mis ei ole seotud osutatavate teenustega.
3. Lepinguosalised tagavad, et teenuseosutajad, kes saavad vastastikuse juurdepääsu või sidumise korra üle peetavate läbirääkimiste käigus teiselt teenuseosutajatelt teavet, kasutavad kõnealust teavet ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja peavad alati kinni edastatud või salvestatud teabe konfidentsiaalsuse nõudest.
4. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil tegutsev peamine teenuseosutaja annab elektrooniliste sideteenuste osutajatele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel (22) tingimustel juurdepääsu oma olulistele vahenditele, sealhulgas võrgu osadele, seotud vahenditele ja kõrvalteenustele.
5. Telekommunikatsiooniteenuste puhul tagatakse vastastikune sidumine peamise teenuseosutajaga võrgu mis tahes punktis, kus see on tehniliselt võimalik. Vastastikune sidumine toimub:
a) |
mittediskrimineerivatel tingimustel (sealhulgas tehnilised normid, kirjeldused, kvaliteet ja hooldus) ning selliste tasumäärade ja kvaliteediga, mis on vähemalt sama soodsad kui peamise teenuseosutaja enda sarnaste teenuste puhul või mitteseotud teenuseosutajate või peamise teenuseosutaja tütarettevõtjate või muude sidusettevõtjate sarnaste teenuste puhul; |
b) |
õigeaegselt, läbipaistvatel ja mõistlikel tingimustel (sealhulgas tehnilised normid, kirjeldused, kvaliteet ja hooldus) ning kulupõhiste tasumääradega, pidades silmas majanduslikku teostatavust, ja piisavalt eraldatult, et teenuseosutaja ei peaks maksma võrgu osade või vahendite eest, mida ta osutatava teenuse jaoks ei vaja, ning |
c) |
taotluse korral lisaks võrgu lõpp-punktidele, mida pakutakse enamikule kasutajatest, ka muudes punktides tasu eest, milles kajastuvad vajalike lisarajatiste ehitamise kulud. |
6. Lepinguosalised tagavad, et peamise teenuseosutajaga vastastikuse sidumise suhtes kohaldatavad menetlused tehakse üldsusele kättesaadavaks ning peamised teenuseosutajad teevad üldsusele kättesaadavaks oma vastastikuse sidumise lepingud või vajaduse korral vastastikuse sidumise näidispakkumised.
Artikkel 175
Peamiste teenuseosutajate suhtes kohaldatavad konkurentsi tagamise meetmed
Lepinguosalised kehtestavad või säilitavad asjakohased meetmed, et teenuseosutajad, kes üksi või üheskoos moodustavad peamise teenuseosutaja, ei saaks võtta kasutusele konkurentsivastaseid võtteid või jätkata nende kasutamist. Sellised konkurentsivastased võtted on eelkõige:
a) |
konkurentsivastane ristsubsideerimine; |
b) |
konkurentidelt saadud teabe kasutamine konkurentsivastasel viisil ja |
c) |
sellise olulisi vahendeid käsitleva tehnilise teabe ja asjakohase äriteabe varjamine teiste teenuseosutajate eest, mis on neile teenuste osutamiseks vajalik. |
Artikkel 176
Universaalteenus
1. Kummalgi lepinguosalisel on õigus kindlaks määrata, millist universaalteenuse osutamise kohustust ta soovib säilitada.
2. Selliseid universaalteenuse osutamise kohustusi ei peeta oma olemuselt konkurentsiga vastuolus olevaks, kui neid hallatakse proportsionaalsel, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil. Neid kohustusi tuleb hallata konkurentsi suhtes erapooletult ning need ei tohi põhjustada suuremat koormust, kui on lepinguosalise määratletud universaalteenuse jaoks vajalik.
3. Universaalteenust peaksid saama osutada kõik elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujad. Universaalteenuse osutaja valitakse tõhusal, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Vajaduse korral hindavad lepinguosalised, kas universaalteenuse osutamine põhjustab universaalteenuse osutajaks määratud teenuseosutajale ebaõiglast koormust. Kui hindamise tulemused seda nõuavad, määrab reguleeriv asutus universaalteenust osutava isiku võimalikku turueelist arvesse võttes kindlaks, kas on vaja mehhanismi asjaomasele teenuseosutajale hüvitise maksmiseks või universaalteenuse osutamise kohustuse netokulude jagamiseks.
Artikkel 177
Numbri teisaldatavus
Lepinguosalised tagavad, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajad võimaldavad mõistlikel tingimustel numbri teisaldatavust.
Artikkel 178
Teabe konfidentsiaalsus
Lepinguosalised tagavad üldkasutatava elektroonilise sidevõrgu ja üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste kaudu toimuva elektroonilise side ja sellega seotud liiklusandmete konfidentsiaalsuse, piiramata seejuures teenuskaubandust.
Artikkel 179
Vaidluste lahendamine elektroonilise side valdkonnas
1. Lepinguosalised tagavad, et kui elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujatel tekib vaidlusi seoses käesolevas alajaos osutatud õiguste ja kohustustega, teeb asjaomane reguleeriv asutus emma-kumma poole taotlusel siduva otsuse vaidluse lahendamiseks võimalikult kiiresti ja igal juhul nelja kuu jooksul, välja arvatud erakorraliste asjaolude puhul.
2. Kui vaidlus on seotud piiriülese teenuste osutamisega, kooskõlastavad asjaomased reguleerivad asutused oma jõupingutused vaidluse lahendamiseks.
3. Reguleeriva asutuse otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks, võttes arvesse äriteabe konfidentsiaalsuse nõuet. Asjaomastele isikutele esitatakse sellise otsuse täielik põhjendus ning tagatakse kooskõlas artikli 171 lõikega 7 õigus otsus edasi kaevata.
4. Käesolevas artiklis sätestatud kord ei takista kumbagi asjaomast poolt kohtule hagi esitamast.
Artikkel 180
Järkjärguline ühtlustamine
Lepinguosalised tunnistavad, et oluline on järk-järgult ühtlustada elektroonilisi sidevõrke käsitlevad Armeenia Vabariigi õigusaktid Euroopa Liidu õigusaktidega.
Artikkel 181
Kohaldamisala ja mõisted
1. Käesolevat alajagu kohaldatakse meetmete suhtes, mis mõjutavad vastavalt B, C ja D jaole liberaliseeritud finantsteenuste osutamist.
2. Käesolevas peatükis kasutatud mõiste „finantsteenus“ tähendab igasugust finantsilist laadi teenust, mida pakub lepinguosalise finantsteenuste osutaja. Finantsteenused hõlmavad kindlustusteenuseid ja kindlustusega seotud teenuseid ning pangandus- ja muid finantsteenuseid.
3. Lõikes 2 nimetatud kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused hõlmavad järgmist:
a) |
otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus):
|
b) |
edasikindlustus ja retrosessioon; |
c) |
kindlustuse vahendamine, nt tegevus kindlustusmaakleri või -agendina, ning |
d) |
kindlustuse abiteenused, nagu nõustamine, kindlustusmatemaatika, riskihindamine ja kahjukäsitlus. |
4. Lõikes 2 osutatud pangateenused ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus ja kindlustusega seotud teenused) hõlmavad järgmist:
a) |
hoiuste ja muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine üldsuselt; |
b) |
kõik laenuliigid, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaen, faktooring ja äritehingute rahastamine; |
c) |
kapitalirent; |
d) |
kõik makse- ja arveldusteenused, sealhulgas krediit-, makse- ja deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid; |
e) |
garantiid ja kohustused; |
f) |
kauplemine enda või klientide nimel kas börsil, börsivälisel turul või muul viisil järgmisega:
|
g) |
osalemine igat liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni garanteerimine ja väärtpaberite paigutamine agendina (kas riigi- või erasektoris) ning nende tegevustega seotud teenuste osutamine; |
h) |
rahaturumaakleri tegevus; |
i) |
vara haldamine, nagu raha- ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik kollektiivsete investeeringute valitsemise vormid, pensionifondi haldamine, hooldus-, hoiustamis- ja usaldusteenused; |
j) |
finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt võõrandatavate instrumentidega seotud arveldus- ja kliiringuteenused; |
k) |
finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud tarkvara pakkumine ning |
l) |
nõustamis-, vahendus- ja muud finantstugiteenused, mis on seotud kõigi käesolevas lõikes loetletud tegevustega, sealhulgas krediidiinfo teenuste osutamine ja analüüs, investeeringute ning investeerimisportfelli analüüs ja sellega seotud nõustamine, ettevõtete omandamise, restruktureerimise ja strateegiaalane nõustamine. |
5. Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„finantsteenuste osutaja“ – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik (välja arvatud avaliku sektori asutus), kes pakub või osutab finantsteenuseid; |
b) |
„avaliku sektori asutus“ –
|
c) |
„uus finantsteenus“ – finantsilist laadi teenus, sealhulgas teenus, mis on seotud olemasolevate või uute toodete või toote kättetoimetamisviisiga ning mida ei osuta lepinguosalise territooriumil ükski finantsteenuste osutaja, kuid mida osutatakse teise lepinguosalise territooriumil. |
Artikkel 182
Usaldatavusnõuetega seotud erand
1. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalist võtmast või säilitamast meetmeid usaldatavusnõuete täitmise eesmärgil, näiteks:
a) |
investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuste osutajal on usalduskohustus, või |
b) |
oma finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. |
2. Kõnealused meetmed ei tohi põhjustada suuremat koormust, kui on vaja nende eesmärgi saavutamiseks.
3. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustaks lepinguosalist avalikustama üksikute klientide tehingute ja kontodega seotud teavet või avaliku sektori asutuste valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.
Artikkel 183
Tõhus ja läbipaistev õigusnormide kehtestamine
1. Lepinguosaline annab endast parima, et eelnevalt teavitada kõiki huvitatud isikuid kõikidest üldkohaldatavatest meetmetest, mida lepinguosaline kavatseb kehtestada, et anda nendele isikutele võimalus esitada meetme kohta oma märkused. Sellisest meetmest teatatakse:
a) |
ametliku väljaande kaudu või |
b) |
muus kirjalikus või elektroonses vormis. |
2. Lepinguosalised teevad huvitatud isikutele kättesaadavaks finantsteenuste osutamist käsitlevate taotluste täitmise nõuded.
Taotleja taotluse korral annab lepinguosaline taotlejale teada, millises käsitlusjärgus tema taotlus on. Kui asjaomane lepinguosaline nõuab taotlejalt täiendavat teavet, teatab ta sellest taotlejale ilma põhjendamatu viivituseta.
3. Lepinguosalised annavad endast parima tagamaks, et nende territooriumil rakendatakse ja kohaldatakse finantsteenuste sektori reguleerimise ja järelevalve ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse valdkonnas rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokku lepitud standardid on muu hulgas:
a) |
Baseli komitee „Tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted“ („Core Principles for Effective Banking Supervision“); |
b) |
Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustusjärelevalve üldpõhimõtted“ („Insurance Core Principles“); |
c) |
Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted“ („Objectives and Principles of Securities Regulation“); |
d) |
OECD maksundusalase teabevahetuse leping; |
e) |
G20 avaldus läbipaistvuse ja maksualase teabevahetuse kohta ning |
f) |
rahapesuvastase töökonna nelikümmend rahapesualast soovitust ja üheksa erisoovitust terrorismi rahastamise kohta. |
4. Lepinguosalised võtavad arvesse G7 riikide rahandusministrite dokumenti „Infojagamise kümme olulisimat põhimõtet“ ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et kohaldada neid põhimõtteid omavahelises suhtluses.
Artikkel 184
Uued finantsteenused
Lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise finantsteenuste osutajal pakkuda uusi finantsteenuseid, mis on samasugust tüüpi nagu teenused, mida lepinguosaline lubab samasuguses olukorras osutada siseriikliku õiguse kohaselt omaenda finantsteenuste osutajatel. Lepinguosaline võib määrata, millises õiguslikus vormis võib teenust osutada, ja võib nõuda teenuse osutamiseks luba. Sellise loa nõudmisel tehakse otsus mõistliku aja jooksul ja loa andmisest võib keelduda üksnes usaldatavuskaalutlustel kooskõlas artikliga 182.
Artikkel 185
Andmetöötlus
1. Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise finantsteenuste osutajal edastada teavet elektroonilisel või muul kujul oma territooriumile ja oma territooriumilt andmetöötluse eesmärgil, kui selline andmetöötlus on nõutav asjaomase finantsteenuste osutaja tavapärases äritegevuses.
2. Lõige 1 ei piira lepinguosalise õigust kaitsta isikuandmeid ja eraelu puutumatust, tingimusel et seda õigust ei kasutata käesolevast lepingust kõrvalehoidmiseks.
3. Lepinguosalised võtavad vastu ja säilitavad piisavad meetmed eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja üksikisikute vabaduse kaitse tagamiseks, eelkõige seoses isikuandmete edastamisega.
Artikkel 186
Konkreetsed erandid
1. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist, sealhulgas tema avaliku sektori asutusi, oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid, mis moodustavad osa riiklikust pensioni- või sotsiaalkindlustussüsteemist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalise siseriiklike õigusnormide kohaselt võivad kõnealuseid toiminguid teha ka avaliku sektori asutuste või eraõiguslike institutsioonidega konkureerivad finantsteenuste osutajad.
2. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei kohaldata keskpanga, rahandusasutuse ega muu avaliku sektori asutuse tegevuse suhtes raha- või valuutakursipoliitika elluviimisel.
3. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist, sealhulgas tema avaliku sektori asutusi, oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid lepinguosalise või tema avaliku sektori asutuste nimel või tagatisel või nende rahalisi vahendeid kasutades.
Artikkel 187
Iseregulatsiooni organid
Lepinguosaline, kes nõuab teise lepinguosalise finantsteenuste osutajatelt finantsteenuste osutamiseks asjaomase lepinguosalise finantsteenuste osutajatega võrdsel alusel liikmesust või osalust või juurdepääsu omamist mõnes iseregulatsiooni organis, väärtpaberi- või futuuribörsil või -turul, kliiringuasutuses või muus organisatsioonis või ühingus või kes näeb sellistele üksustele otseselt või kaudselt ette soodustusi või eeliseid finantsteenuste osutamisel, tagab artiklites 144 ja 150 nimetatud kohustuste täitmise.
Artikkel 188
Kliiringu- ja maksesüsteemid
Lepinguosaline tagab artiklites 144 ja 150 sätestatud võrdse kohtlemise tingimustel teise lepinguosalise finantsteenuste osutajatele, kes on asutatud tema territooriumil, juurdepääsu avaliku sektori asutuste makse- ja kliiringusüsteemidele ning tavalises äritegevuses kättesaadavatele ametlikele rahastamis- ja refinantseerimisallikatele. Selle artikli eesmärk ei ole võimaldada juurdepääsu lepinguosalise viimase instantsi laenajatele.
Artikkel 189
Finantsstabiilsus ja finantsteenuste reguleerimine Armeenia Vabariigis
Lepinguosalised tunnistavad finantsteenuste piisava reguleerimise olulisust, et tagada finantsstabiilsus, õiglased ja tõhusad turud ning investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate ja selliste isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuste osutajatel on usalduskohustus. Finantsteenuste reguleerimisel on üldiseks võrdlusaluseks rahvusvahelised parimad tavad, eelkõige see, kuidas neid Euroopa Liidus rakendatakse. Seda arvesse võttes ühtlustab Armeenia Vabariik on finantsteenuste õigusnormid vajaduse korral Euroopa Liidu õigusaktidega.
Artikkel 190
Kohaldamisala ja eesmärgid
Käesolevas alajaos sätestatakse B, C ja D jao kohaselt liberaliseeritavate rahvusvaheliste transporditeenuste põhimõtted.
Artikkel 191
Mõisted
1. Käesolevas alajaos ning B, C ja D jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„rahvusvaheline meretransport“ – ukselt-uksele-transport ja ühendveod, st osaliselt merel toimuvad kaubaveod, mille korral kasutatakse rohkem kui üht veoliiki ning mis toimuvad üheainsa veodokumendi alusel, hõlmates seetõttu õigust sõlmida sellel eesmärgil lepinguid otse muude veoliikide pakkujatega; |
b) |
„mereveoste käitlemisteenused“ – stividorettevõtjate, sealhulgas terminali käitajate tegevus, välja arvatud otsene kaitöötajate tegevus, juhul kui nende töö on korraldatud stividor- ja terminaliettevõtjatest sõltumatult. Mõiste hõlmab järgmiste tegevuste korraldamist ja järelevalvet:
|
c) |
„tollivormistusteenused“ (ka „tollimaakleri teenused“) – tegevused, mis seisnevad kaubasaadetiste impordi, ekspordi või transiidiga seotud tolliformaalsuste sooritamises teise isiku nimel, olenemata sellest, kas see on teenuseosutaja põhitegevus või täiendab tema põhitegevust; |
d) |
„konteinerjaama- ja depooteenused“ – tegevused, mis seisnevad konteinerite hoiustamises sadamaaladel või sisemaal, et neid täis või tühjaks laadida, remontida ja saadetise jaoks ette valmistada; |
e) |
„laevade agenteerimisteenused“ – tegevused, mis seisnevad asjaomases geograafilises piirkonnas ühe või enama laevaliini või laevandusettevõtja ärihuvide esindamises agendina järgmistel eesmärkidel:
|
f) |
„ekspedeerimisteenused“ – tegevus, mis hõlmab lastisaatjate nimel veotegevuse korraldamist ja järelevalvet veo- ja abiteenuste tellimise kaudu, dokumentide koostamist ja äriteabe andmist, ja |
g) |
„fiiderteenused“ – eelkõige konteinerlasti rahvusvaheline ette- ja edasivedu meritsi lepinguosaliste territooriumil asuvate sadamate vahel. |
2. Lepinguosalised kohustuvad rahvusvahelise meretranspordi suhtes tulemuslikult rakendama põhimõtet, mille kohaselt tagatakse piiranguteta juurdepääs meretranspordile kaubanduslikel alustel, rahvusvaheliste mereteenuste osutamise vabadus ning võrdne kohtlemine selliste teenuste osutamisel.
3. Silmas pidades rahvusvaheliste meretransporditeenuste liberaliseerimise praegust taset lepinguosaliste vahel, teevad lepinguosalised järgmist:
a) |
rakendavad tulemuslikult põhimõtet tagada piiranguteta juurdepääs rahvusvahelisele meretransporditurule ja -kaubandusele kaubanduslikel alustel ja diskrimineerimata ning |
b) |
võimaldavad teise lepinguosalise lipu all sõitvatele või teise lepinguosalise teenuseosutajate käitatavatele laevadele muu hulgas seoses juurdepääsuga sadamatele, sadamate taristu ja meretranspordi abiteenuste kasutamisega ning sellega seotud tasude, maksude, tolliteenuste, kaikohtade ning peale- ja mahalaadimisvahenditega vähemalt sama soodsa kohtlemise kui oma laevadele või kolmanda riigi laevadele, olenevalt sellest, kumb kohtlemine on soodsam. |
4. Lõikes 3 nimetatud põhimõtete rakendamisel lepinguosalised:
a) |
ei näe tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes, mis käsitlevad meretransporditeenuseid, sealhulgas puist- ja vedellastivedusid ja liinivedusid, ette lastijaotusklausleid ning kaotavad mõistliku aja jooksul varasemates lepingutes sisalduvad lastijaotusklauslid ja |
b) |
kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel ühepoolsed meetmed ning halduslikud, tehnilised ja muud takistused, mis võivad kujutada endast rahvusvaheliste meretransporditeenuste vaba osutamise varjatud piiramist või põhjustada selles vallas ebavõrdset kohtlemist, ning hoiduvad edaspidi neid kehtestamast. |
5. Lepinguosalised võimaldavad teise lepinguosalise rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutajatel asutada ettevõtja oma territooriumil vähemalt sama soodsatel asutamis- ja tegutsemistingimustel, nagu nad võimaldavad omaenda või mõne kolmanda riigi teenuseosutajatel, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad.
6. Lepinguosalised teevad teise lepinguosalise rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutajatele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks järgmised sadamateenused: lootsiteenused, puksiirabi, toiduainete, kütuse ja veega varustamine, prügi ja ballastvee kõrvaldamine, sadamakapteni teenused, navigeerimisabi, avariiremondirajatised ning reidi-, kai- ja sildumisteenused, aga ka laeva tööks vajalikud maismaa-tugiteenused, sealhulgas side-, vee- ja elektrivarustus.
7. Lepinguosalised lubavad varustusel (näiteks tühjadel konteineritel) liikuda liikmesriigi või Armeenia Vabariigi sadamate vahel, kui selline liikumine ei kujuta endast varustuse tasulist vedu lastina.
8. Lepinguosalised võimaldavad oma pädeva asutuse loal teise lepinguosalise rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutajatel osutada oma sadamate vahelisi fiiderteenuseid.
Artikkel 192
Järkjärguline ühtlustamine
Lepinguosalised tunnistavad, et oluline on järk-järgult ühtlustada Armeenia Vabariigi transporditeenuste alased õigusaktid Euroopa Liidu õigusaktidega.
Artikkel 193
Eesmärgid ja põhimõtted
1. Lepinguosalised tunnistavad, et e-kaubandus suurendab paljudes sektorites kauplemisvõimalusi, ja seavad eesmärgiks soodustada omavahelise e-kaubanduse arengut, eelkõige tehes käesoleva peatüki sätete alusel koostööd e-kaubanduse valdkonnas tekkivates küsimustes.
2. Lepinguosalised lepivad kokku, et e-kaubandust arendatakse täielikus kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste isikuandmete kaitse normidega, et tagada kindlus e-kaubanduse kasutajatele.
3. Lepinguosalised lepivad kokku, et elektroonset edastamist käsitatakse teenuste osutamisena C jao tähenduses, mille suhtes ei kohaldata tollimakse.
Artikkel 194
E-kaubanduse reguleerimise aspektid
1. Lepinguosalised peavad e-kaubanduse reguleerimisel tekkivates küsimustes dialoogi. Dialoog keskendub muu hulgas järgmistele teemadele:
a) |
üldsusele välja antud e-allkirjade sertifikaatide tunnustamine ning piiriüleste sertimisteenuste hõlbustamine; |
b) |
vahendusteenuste osutajate vastutus andmete edastamise või salvestamise eest:
|
c) |
muud e-kaubanduse arengu seisukohalt olulised küsimused. |
2. Selline dialoog võib toimuda teabevahetusena lepinguosaliste õigusaktide kohta, mis käsitlevad lõikes 1 nimetatud küsimusi, ning nende õigusaktide rakendamise kohta.
Artikkel 195
Vahendajate teenuste kasutamine
Lepinguosalised mõistavad, et kolmandad isikud võivad kasutada vahendajate teenuseid asjaomaste siseriiklike õigusnormide rikkumiseks. Seda võimalust arvesse võttes võtavad ja säilitavad lepinguosalised käesolevas alajaos nimetatud vahendusteenuste osutajate suhtes vastutusmeetmed.
Artikkel 196
Vahendusteenuste osutajate vastutus: „pelk edastamine“
1. Kui osutatakse infoühiskonna teenust, mis seisneb teenusesaaja poolt pakutava teabe edastamises üldkasutatava sidevõrgu kaudu või üldkasutatavale sidevõrgule juurdepääsu pakkumises, tagab lepinguosaline, et teenuseosutaja ei vastuta edastatava teabe eest, juhul kui teenuseosutaja:
a) |
ei algata edastust; |
b) |
ei vali edastuse saajat ning |
c) |
ei vali ega muuda edastuses sisalduvat teavet. |
2. Lõikes 1 nimetatud edastamise ja juurdepääsu pakkumisega seotud toimingud sisaldavad edastatava teabe automaatset, vahepealset ja ajutist säilitamist, niivõrd kui selle ainus eesmärk on edastamine üldkasutatava sidevõrgu kaudu, ja tingimusel, et teavet ei säilitata pikema tähtaja jooksul, kui on edastamiseks põhjendatult vajalik.
3. Käesolev artikkel ei mõjuta võimalust, et kohus või haldusasutus nõuab vastavalt lepinguosalise õigussüsteemile teenuseosutajalt rikkumise lõpetamist või vältimist.
Artikkel 197
Vahendusteenuste osutajate vastutus: „vahemällu salvestamine“
1. Kui osutatakse infoühiskonna teenust, mis seisneb teenusesaaja esitatud teabe edastamises sidevõrgu kaudu, tagab lepinguosaline, et kui selle teenuse ainus eesmärk on teabe tõhusam edastamine teistele teenusesaajatele nende taotluse alusel, siis ei vastuta teenuseosutaja kõnealuse teabe automaatse, vahepealse ja ajutise säilitamise eest, tingimusel et teenuseosutaja:
a) |
ei muuda seda teavet; |
b) |
järgib teabele juurdepääsu tingimusi; |
c) |
järgib teabe ajakohastamise eeskirju, mis on selles majandusharus laialdaselt tunnustatud ja kasutatavad; |
d) |
ei takista majandusharus laialdaselt tunnustatud ja kasutatava tehnoloogia seaduslikku kasutamist, et saada andmeid teabe kasutamise kohta, ning |
e) |
kõrvaldab kiiresti teenuseosutaja poolt säilitatava teabe või tõkestab sellele juurdepääsu, kui ta saab teada, et teave on edastuse algpunktis võrgust eemaldatud või juurdepääs sellele on tõkestatud või et kohus või haldusasutus on andnud korralduse see kõrvaldada või tõkestada sellele juurdepääs. |
2. Käesolev artikkel ei mõjuta võimalust, et kohus või haldusasutus nõuab vastavalt lepinguosalise õigussüsteemile teenuseosutajalt rikkumise lõpetamist või vältimist.
Artikkel 198
Vahendusteenuste osutajate vastutus: „teabe talletamine“
1. Kui osutatakse infoühiskonna teenust, mis seisneb teenusesaaja esitatud teabe salvestamises, tagavad lepinguosalised, et teenuseosutaja ei vastuta teenusesaaja taotluse põhjal salvestatud teabe eest, tingimusel et:
a) |
teenuseosutajal ei ole faktilist teavet ebaseadusliku tegevuse või teabe kohta ja ta ei tea kahjutasunõuete korral fakte või asjaolusid, millest ilmneb ebaseaduslik tegevus või teave, või |
b) |
teenuseosutaja kõrvaldab sellisest asjaoludest teadlikuks saades kiiresti teabe või tõkestab juurdepääsu sellele. |
2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui teenusesaaja tegutseb teenuseosutaja alluvuses või järelevalve all.
3. Käesolev artikkel ei mõjuta võimalust, et kohus või haldusasutus nõuab vastavalt lepinguosalise õigussüsteemile teenuseosutajalt rikkumise lõpetamist või vältimist, ega lepinguosalise võimalust kehtestada teabe kõrvaldamise või sellele juurdepääsu tõkestamise kord.
Artikkel 199
Üldise jälgimiskohustuse puudumine
1. Lepinguosalised ei kehtesta artiklites 196, 197 ja 198 käsitletud teenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või salvestavad, ega üldist kohustust otsida aktiivselt ebaseaduslikule tegevusele osutavaid fakte ja asjaolusid.
2. Lepinguosaline võib kehtestada infoühiskonna teenuse osutajatele kohustuse teatada kiiresti pädevale avaliku sektori asutustele teenusesaajate väidetavalt ebaseaduslikust tegevusest või nende antud ebaseaduslikust teabest või kohustuse edastada pädevale asutusele viimase taotlusel teavet, mis võimaldab tuvastada teenusesaajad, kellega teenuseosutaja on sõlminud salvestuslepingud.
Artikkel 200
Üldised erandid
1. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus sätestatud üldisi erandeid, kehtivad käesoleva peatüki suhtes lõigetes 2 ja 3 nimetatud erandid.
2. Võttes arvesse nõuet, et selliseid meetmeid ei tohi kohaldata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist samalaadsetes tingimustes olevate riikide vahel või ettevõtjate asutamise või piiriülese teenuste osutamise varjatud piiramist, ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet nii, et see takistaks lepinguosalist võtmast või täitmisele pööramast meetmeid, mis on:
a) |
vajalikud avaliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks; |
b) |
vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks; |
c) |
seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui kõnealuseid meetmeid kohaldatakse koos piirangutega omamaistele ettevõtjatele ning omamaiste teenuste osutamisele ja tarbimisele; |
d) |
vajalikud rahvuslike kunsti-, ajaloo- ja arheoloogiaväärtuste kaitseks; |
e) |
vajalikud selleks, et tagada vastavus õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva peatükiga, sealhulgas normidele, mis puudutavad:
|
f) |
vastuolus artiklitega 144 ja 150, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise majandustegevuse, ettevõtjate ja teenuseosutajatega seotud otseste maksude tõhus ja õiglane määramine või kogumine (23). |
3. Käesolevat peatükki ja käesoleva lepingu VIII lisa ei kohaldata lepinguosaliste sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes või selliste tegevuste suhtes kummagi lepinguosalise territooriumil, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega.
Artikkel 201
Maksustamismeetmed
Käesoleva peatüki kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksustamislahenduste suhtes, mida lepinguosalised võimaldavad või kavatsevad tulevikus võimaldada omavaheliste topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute alusel.
Artikkel 202
Julgeolekuerandid
Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see:
a) |
kohustab lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks; |
b) |
takistab lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks:
|
c) |
takistab lepinguosalist võtmast mis tahes meetmeid, et täita kohustusi, mis ta on võtnud rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise nimel. |
Artikkel 203
Läbivaatamine
Kahepoolsete investeeringute soodustamiseks vaatavad lepinguosalised hiljemalt kolme aasta jooksul käesoleva lepingu jõustumisest ja seejärel korrapäraste ajavahemike järel üheskoos läbi investeeringute keskkonna ja õigusraamistiku. Läbivaatamise tulemuste alusel kaalutakse võimalust alustada läbirääkimisi, et täiendada käesolevat lepingut investeeringuid ja investeeringute kaitset käsitlevate sätetega.
6. PEATÜKK
Jooksvad maksed ja kapitali liikumine
Artikkel 204
Jooksvad maksed
Lepinguosalised kohustuvad hoiduma piirangute kehtestamisest ning lubavad kõiki Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelisi makseid ja maksebilansi jooksevkonto siirdeid vabalt konverteeritavas valuutas ja kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga.
Artikkel 205
Kapitali liikumine
1. Maksebilansi kapitali- ja finantskonto tehingute puhul tagavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast alates kapitali vaba liikumise seoses vastuvõtjariigi õigusaktide ja käesoleva lepingu 5. peatüki kohaste otseinvesteeringutega (24) ning sellise investeeritud kapitali ja sellest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimisega.
2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest ja ilma, et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja finantskonto tehingute (välja arvatud lõikes 1 loetletud tehingud) puhul kapitali vaba liikumise seoses:
a) |
krediidiga, mis antakse kaubandustehingutele, sealhulgas teenuste osutamisele, milles osaleb ühe lepinguosalise resident; |
b) |
teise lepinguosalise investorite antavate finantslaenude ja -krediidiga ning |
c) |
artiklis 142 määratletud kapitaliosalusega juriidilises isikus, mille eesmärk ei ole luua püsiv majandusside või seda säilitada. |
3. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised uusi piiranguid kapitali liikumisele ja jooksvatele maksetele Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi residentide vahel ega muuda kehtivat korda rangemaks.
Artikkel 206
Erandid
Võttes arvesse nõuet, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis tooks kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes olevate riikide vahel või kapitali liikumise varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtegi käesoleva peatüki sätet nii, et see takistaks lepinguosalist võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:
a) |
vajalikud avaliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks või avaliku korra tagamiseks või |
b) |
vajalikud selleks, et tagada vastavus õigusnormidele, mis ei ole vastuolus käesoleva jaotisega, sealhulgas normidele, mis puudutavad:
|
Artikkel 207
Kaitsemeetmed
Erandlike asjaolude korral, kui esinevad tõsised probleemid Armeenia Vabariigi vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises või Euroopa Liidu majandus- ja rahaliidu toimimises või kui lepingusaolisel on tõsised probleemid maksebilansi või välisrahastusega või on selliste probleemide tekkimise oht, võib asjaomane lepinguosaline võtta Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise kapitali liikumise, maksete või ülekannete suhtes kõige rohkem üheks aastaks selliseid kaitsemeetmeid, mis on tingimata vajalikud. Kaitsemeetmeid võttev või säilitav lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele viivitamata kaitsemeetmete võtmisest ja esitab esimesel võimalusel nende kaotamise ajakava.
Artikkel 208
Hõlbustamine
Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega, et hõlbustada omavahelist kapitali liikumist käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks.
7. PEATÜKK
Intellektuaalomand
Artikkel 209
Eesmärgid
Käesoleva peatüki eesmärk on:
a) |
soodustada lepinguosaliste vahel innovaatiliste ja loovate toodete tootmist ja turustamist, et aidata suurendada lepinguosaliste majanduse kestlikkust ja kaasavust, ning |
b) |
saavutada piisav ja tõhus intellektuaalomandiõiguste kaitse ja tagamine. |
Artikkel 210
Kohustuste laad ja ulatus
1. Lepinguosalised tagavad intellektuaalomandit käsitlevate rahvusvaheliste lepingute, millega nad on ühinenud, sealhulgas WTO asutamislepingu 1C lisas sisalduva intellektuaalomandiõiguste kaubandusaspektide lepingu („TRIPS-leping“) nõuetekohase ja tõhusa rakendamise. Käesolev peatükk täiendab ja täpsustab lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad TRIPS-lepingust ja muudest rahvusvahelistest lepingutest intellektuaalomandi vallas.
2. Käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab mõiste „intellektuaalomand“ vähemalt neid intellektuaalomandi kategooriaid, millele on osutatud käesoleva peatüki B jaos.
3. Intellektuaalomandi kaitse hõlmab kaitset ebaausa konkurentsi eest, millele on osutatud 1883. aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (mida on viimati muudetud 1967. aasta Stockholmi aktiga; edaspidi „1967. aasta Pariisi konventsioon“) artiklis 10bis.
Artikkel 211
Õiguste ammendumine
Lepinguosalised kehtestavad oma riikliku või piirkondliku intellektuaalomandiõiguste ammendumise korra.
Artikkel 212
Antav kaitse
1. Lepinguosalised järgivad õigusi ja kohustusi, mis on sätestatud:
a) |
kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioonis („Berni konventsioon“); |
b) |
teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse Rooma konventsioonis („Rooma konventsioon“); |
c) |
TRIPS-lepingus; |
d) |
WIPO autoriõiguse lepingus (WCT) ning |
e) |
WIPO esituse ja fonogrammide lepingus (WPPT). |
2. Lepinguosalised teevad mõistlikes piirides kõik endast oleneva, et ühineda audiovisuaalsete esituste kaitse Pekingi lepinguga.
Artikkel 213
Autor
Kumbki lepinguosaline näeb ette, et autoril on ainuõigus lubada või keelata:
a) |
oma teoste otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; |
b) |
oma teoste ja nende koopiate igasugune avalik levitamine müügi teel või muul viisil; |
c) |
oma teoste edastamine üldsusele kaabel- ja kaablita sidevahendite kaudu, sh nende teoste üldsusele kättesaadavaks tegemine nii, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja ajal, ning |
d) |
oma teoste ja nende koopiate rentimine või laenutamine. |
Artikkel 214
Esitajad
Kumbki lepinguosaline näeb ette, et esitajatel on ainuõigus lubada või keelata:
a) |
oma esituse salvestise (25) tegemine; |
b) |
oma esituste salvestiste otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; |
c) |
oma esituste salvestiste üldsusele levitamine kas müügi teel või muul viisil; |
d) |
oma esituste salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal; |
e) |
oma esituste ülekandmine ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamine üldsusele, välja arvatud juhul, kui esitus ise on juba ülekantav esitus või kui see on tehtud salvestise põhjal, ning |
f) |
oma esituste salvestiste rentimine või laenutamine. |
Artikkel 215
Fonogrammitootjad
Kumbki lepinguosaline näeb ette, et fonogrammitootjal on ainuõigus lubada või keelata:
a) |
oma fonogrammide otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis; |
b) |
oma fonogrammide, sealhulgas nende koopiate üldsusele levitamine kas müügi teel või muul viisil; |
c) |
oma fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal, ning |
d) |
oma fonogrammide rentimine või laenutamine. |
Artikkel 216
Ringhäälinguorganisatsioonid
Kumbki lepinguosaline näeb ette, et ringhäälinguorganisatsioonidel on ainuõigus lubada või keelata:
a) |
oma saadete salvestiste tegemine sõltumata sellest, kas saated edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sh kaabli või satelliidi kaudu; |
b) |
oma saadete salvestiste otsene või kaudne, ajutine või alaline reprodutseerimine tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis, sõltumata sellest, kas saated edastatakse kaabel- või kaablita sidevahendite, sh kaabli või satelliidi kaudu; |
c) |
oma saadete salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal; |
d) |
oma saadete salvestiste üldsusele levitamine kas müügi teel või muul viisil ning |
e) |
oma saadete taasülekandmine kaablita vahendite abil ja saadete edastamine üldsusele, kui selline edastamine toimub kohas, kuhu pääsuks nõutakse sisenemistasu. |
Artikkel 217
Ringhääling ja edastamine üldsusele
Lepinguosalised sätestavad esitajate ja fonogrammitootjate õigusena selle, et kasutajal on kohustus maksta ühekordset õiglast tasu, kui kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse kaablita vahendite abil ülekandmiseks või muul moel üldsusele edastamiseks. Lepinguosalised tagavad, et selline tasu jagatakse asjaomaste esitajate ja fonogrammitootjate vahel. Lepinguosalised võivad esitajate ja fonogrammitootjate vahelise lepingu puudumisel sätestada tingimused, mille kohaselt see tasu nende vahel jagatakse.
Artikkel 218
Kaitse kestus
1. Berni konventsiooni artiklis 2 osutatud kirjandus- või kunstiteose autori majanduslikud õigused kehtivad autori eluajal ja vähemalt 70 aastat pärast tema surma olenemata kuupäevast, mil teos muutub õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks.
2. Mitme autori loodud teose puhul arvutatakse lõikes 1 osutatud tähtaega viimase elusolnud autori surmast.
3. Anonüümse või pseudonüümi all loodud teose puhul on kaitse tähtaeg vähemalt 70 aastat pärast seda, kui teos muutub õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks. Kui aga autori kasutatud pseudonüüm ei jäta tema isiku suhtes kahtlust või kui autor avaldab oma isiku esimeses lauses osutatud aja jooksul, siis kohaldatakse lõikes 1 osutatud kaitse tähtaega.
4. Kui lepinguosaline näeb ette erisätted, mis käsitlevad kollektiivse teose konkreetseid autoriõigusi või juriidilise isiku määramist õiguste omajaks, arvutatakse kaitse tähtaeg vastavalt lõikele 3, välja arvatud juhul, kui teose loonud füüsilised isikud on üldsusele avaldatud teose versioonis tuvastatud autoritena. Käesolev lõige ei piira õigusi, mis on tuvastatud autoritel, kelle tuvastatavat panust sellised teosed sisaldavad, ning sellise panuse suhtes kohaldatakse lõigete 1 või 2 sätteid.
5. Kui teos avaldatakse köidete, osade, vihikute, numbrite või seeriatena ja kaitse tähtaeg algab hetkest, mil teos on tehtud õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks, arvestatakse iga sellise elemendi kaitse tähtaega eraldi.
6. Kui teose kaitse tähtaega ei arvestata autori või autorite surmast ja teost ei ole üldsusele õiguspäraselt avaldatud 70 aasta jooksul pärast selle loomist, siis kaitse lõpetatakse.
7. Kinematograafilise või audiovisuaalse teose kaitse tähtaeg lõpeb mitte varem kui 70 aastat pärast järgmistest isikutest viimasena elus olnud isiku surma, olenemata sellest, kas need isikud on määratud kaasautoriks või mitte: pearežissöör, stsenaariumi autor, dialoogi autor ning spetsiaalselt kinematograafilises või audiovisuaalses teoses kasutamiseks loodud muusika helilooja.
8. Lepinguosalised tagavad, et isikule, kes pärast autoriõigusega antava kaitse aegumist esmakordselt avaldab või edastab õiguspäraselt üldsusele varem avaldamata teose, tagatakse autori majanduslike õiguste kaitsega samaväärne kaitse. Selliste õiguste kaitse tähtaeg on 25 aastat alates ajast, mil teos esmakordselt õiguspäraselt avaldati või üldsusele edastati.
9. Audiovisuaalteoste esitajate õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast esituse kuupäeva. Kui aga esituse salvestis on kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt avaldatud või üldsusele edastatud, ei lõpe õigused varem kui 50 aastat pärast esimese avaldamise või üldsusele esitamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
10. Fonogrammide esitajate ja tootjate majanduslikud õigused aeguvad 70 aastat pärast esimese avaldamise või üldsusele edastamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Lepinguosaline võib võtta tõhusaid meetmeid, et tagada 20 kaitseaasta jooksul pärast 50-aastast perioodi teenitud kasumi õiglane jaotamine esitajate ja tootjate vahel.
11. Filmi esmasalvestise tootjate majanduslikud õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast salvestise tegemist. Kui film on kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt avaldatud või üldsusele esitatud, ei lõpe õigused varem kui 50 aastat pärast esimese avaldamise või üldsusele esitamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
12. Ringhäälinguorganisatsioonide õigused ei lõpe varem kui 50 aastat pärast saate esmakordset edastamist kaabel- või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu.
13. Käesoleva artikliga ettenähtud tähtaegu arvutatakse nende aluseks olevale sündmusele järgneva aasta esimesest jaanuarist.
Artikkel 219
Tehniliste meetmete kaitse
1. Lepinguosalised näevad ette piisava õiguskaitse mis tahes tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või peab põhjendatult olema teadlik taotletavast eesmärgist.
2. Lepinguosalised näevad ette nõuetekohase õiguskaitse selliste seadmete, toodete või komponentide tootmise, impordi, tarnimise, müügi, rentimise, müügi või rentimise eesmärgil reklaamimise või kaubanduslikul eesmärgil omamise ning selliste teenuste osutamise vastu:
a) |
mida edendatakse, reklaamitakse ja turustatakse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks; |
b) |
millel ei ole muud olulist kaubanduslikku eesmärki ega kasutusala peale tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise või |
c) |
mis on eelkõige kavandatud, valmistatud, kohandatud või osutatud tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks või selle soodustamiseks. |
3. Käesolevas peatükis tähendab väljend „tehnilised meetmed“ mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muu sisuga seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole siseriikliku õiguse alusel luba andnud. Tehnilised meetmed on „tõhusad“ juhul, kui õiguste omajad kontrollivad teose või muu sisu kasutamist juurdepääsukontrolli või kaitsevahendi abil, näiteks teose või muu sisu krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil, mis täidab kaitse eesmärki.
Artikkel 220
Õiguste teostamist käsitleva teabe kaitsmine
1. Lepinguosaline näeb ette piisava õiguskaitse mis tahes isiku vastu, kes teadlikult ilma loata
a) |
kõrvaldab või muudab õiguste teostamist käsitlevat elektroonilist teavet ning |
b) |
levitab, impordib levitamise eesmärgil, kannab ringhäälingus üle, edastab või teeb üldsusele kättesaadavaks käesoleva peatüki alusel kaitstud teoseid või muud sisu, millelt on loata kõrvaldatud õiguste teostamist käsitlev elektrooniline teave või millel on seda muudetud, |
kui nimetatud isik on või peab põhjendatult olema teadlik, et ta selliselt tegutsedes põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab autoriõiguse või siseriiklike õigusnormide kohaselt sellega kaasnevate õiguste rikkumist.
2. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „õiguste teostamist käsitlev teave“ õiguste omaja esitatavat teavet, mis identifitseerib teose või muu käesolevas peatükis osutatud sisu, autori või mis tahes teise õiguste omaja, või teavet teose või muu sisu kasutamise tingimuste kohta ning sellist teavet esindavaid numbreid või koode.
3. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui nimetatud teave on lisatud käesolevas peatükis osutatud teose või muu sisu koopiale või esitatakse seoses selle edastamisega üldsusele.
Artikkel 221
Erandid ja piirangud
1. Lepinguosalised võivad artiklites 213–218 sätestatud õigustega seotud piiranguid ja erandeid ette näha üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu sisu tavapärase kasutamisega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omaja seaduslikke huve, kooskõlas konventsioonide ja rahvusvaheliste lepingutega, millega nad on ühinenud.
2. Kumbki lepinguosaline näeb ette, et artiklites 213–217 osutatud ajutine reprodutseerimine, kui see on ajutine või juhuslikku laadi või kui see moodustab tehnoloogilise protsessi lahutamatu ja olulise osa ning selle ainus eesmärk on teha võimalikuks a) edastamine võrgus vahendaja kaudu kolmandatele isikutele või b) teose või muu sisu õiguspärane kasutamine, millel puudub iseseisev majanduslik tähtsus, ei kuulu artiklites 213–217 sätestatud reprodutseerimisõiguse alla.
Artikkel 222
Kunstniku õigus kunstiteos edasi müüa
1. Lepinguosalised näevad ette, et algupärase kunstiteose autoril on võõrandamatu ja juba ette võõrandamatu õigusena edasimüügiõigus, mis on määratletud kui õigus saada pärast teose esmast üleandmist autori poolt müügihinnal põhinevat autoritasu teose igakordse müügi puhul.
2. Lõikes 1 nimetatud õigust kohaldatakse kõikidele müügitehingutele, milles müüjate, ostjate või vahendajatena osalevad elukutselised kunstiturul tegutsejad, näiteks oksjonikorraldajad, kunstigaleriid ja üldiselt kunstiteoste vahendajad.
3. Lepinguosalised võivad ette näha, et lõikes 1 osutatud õigust ei kohaldata edasimüügile, kui müüja on teose omandanud otse autorilt vähem kui kolm aastat enne edasimüüki ning edasimüügihind ei ületa teatavat miinimumsummat.
4. Autoritasu tasub müüja. Lepinguosalised võivad ette näha, et autoritasu maksmise eest vastutab müüja koos mõne lõikes 2 nimetatud füüsilise või juriidilise isikuga või mõni selline isik üksi.
5. Autoritasu kogumise kord ja suurus nähakse ette siseriiklike õigusaktidega.
Artikkel 223
Õiguste kollektiivse teostamise alane koostöö
1. Lepinguosalised soodustavad oma asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelist koostööd, et parandada teoste ja muu kaitstud sisu kättesaadavust lepinguosaliste territooriumidel ning edendada selliste teoste ja muu kaitstud sisu kasutamise eest saadaolevate autoritasude ülekandmist.
2. Lepinguosalised toetavad kollektiivse esindamise organisatsioonide läbipaistvust, eelkõige seoses autoritasude kogumise, kogutud autoritasudest mahaarvamiste tegemise, autoritasude kasutamise, jaotamispoliitika ja repertuaariga.
3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kui ühe lepinguosalise territooriumil asutatud kollektiivse esindamise organisatsioon esindab esinduslepingu alusel teist kollektiivse esindamise organisatsiooni, mis on asutatud teise lepinguosalise territooriumil, ei diskrimineeri esindav kollektiivse esindamise organisatsioon neid õiguste omajaid, kes kuuluvad esindatavasse kollektiivse esindamise organisatsiooni.
4. Esindav kollektiivse esindamise organisatsioon maksab esindatavale kollektiivse esindamise organisatsioonile võlgnetavad summad täpselt, korrapäraselt ja hoolikalt ning edastab esindatavale kollektiivse esindamise organisatsioonile teabe tema nimel kogutud autoritasude ning neilt autoritasudelt tehtud mahaarvamiste kohta.
Artikkel 224
Rahvusvahelised kokkulepped
Lepinguosalised:
a) |
järgivad märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokolli; |
b) |
järgivad kaubamärgiõiguse lepingut ja märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkulepet ning |
c) |
teevad mõistlikes piirides kõik endast oleneva, et ühineda kaubamärgiõiguse Singapuri lepinguga. |
Artikkel 225
Kaubamärgist tulenevad õigused
Registreeritud kaubamärk annab omanikule sellega kaasnevad ainuõigused. Omanikul on õigus takistada kõikidel kolmandatel isikutel kasutada kaubandustegevuse käigus ilma tema loata:
a) |
kaubamärgiga identseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, ja |
b) |
kaubamärgiga identseid või sarnaseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, kui sellise kasutuse tõttu on tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada, sealhulgas tõenäosus, et tähist hakatakse seostama kaubamärgiga. |
Artikkel 226
Registreerimise kord
1. Lepinguosalised kehtestavad kaubamärkide registreerimise süsteemi, mille raames kõik asjaomase kaubamärgiasutuse tehtud lõplikud negatiivsed otsused on nõuetekohaselt põhjendatud ja edastatakse kirjalikus vormis.
2. Lepinguosalised näevad ette võimaluse vaidlustada kaubamärgitaotlusi ning kaubamärgi taotleja võimaluse esitada vaidlustamisele vastulause.
3. Lepinguosaline koostab kaubamärgi registreerimise taotluste ja registreeritud kaubamärkide üldsusele kättesaadava elektroonilise andmebaasi. Kaubamärgitaotluste andmebaas peab olema juurdepääsetav vähemalt vaidlustamisperioodi jooksul.
Artikkel 227
Tuntud kaubamärgid
Tuntud kaubamärkide kaitsmiseks vastavalt 1967. aasta Pariisi konventsiooni artiklile 6bis ning TRIPS-lepingu artikli 16 lõigetele 2 ja 3 kohaldavad lepinguosalised ühissoovitust tuntud kaubamärke käsitlevate sätete kohta, mille tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni assamblee ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) peaassamblee võtsid vastu 20.–29. septembril 1999 toimunud WIPO liikmesriikide assambleede 34. istungjärgul.
Artikkel 228
Erandid kaubamärgiga antavatest õigustest
Lepinguosalised:
a) |
näevad ette piiratud erandid kaubamärgiga antavatest õigustest, näiteks kirjeldavate terminite ja geograafiliste tähiste õiglase kasutamise, ning |
b) |
võivad ette näha muud piiratud erandid kaubamärgiga antavatest õigustest. |
Nende erandite puhul võtavad lepinguosalised arvesse kaubamärgi omaniku ja kolmandate isikute seaduslikke huve.
Artikkel 229
Tühistamise põhjused
1. Lepinguosalised näevad ette, et kaubamärgi võib tühistada, kui seda ei ole asjaomasel territooriumil kolme järjestikuse aasta jooksul kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see registreeriti, ja kasutamata jätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi.
Keegi ei tohi taotleda kaubamärgi omaniku õiguste tühistamist, kui kaubamärgi tegelik kasutamine on kolmeaastase perioodi lõpu ja tühistamistaotluse esitamise vahelisel ajal alanud või jätkunud.
Kui kasutamine on alanud või jätkunud kolm kuud enne tühistamistaotluse esitamist, kuid kõige varem kolme järjestikuse aasta pikkuse mittekasutuseperioodi lõppedes, jäetakse see tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks on hakatud tegema alles pärast seda, kui kaubamärgi omanik on saanud teada tühistamistaotluse esitamise võimalusest.
2. Kaubamärgi võib tühistada ka juhul, kui pärast selle registreerimise kuupäeva:
a) |
on kaubamärk omaniku tegevuse või tegevusetuse tõttu muutunud kaubanduses selle kauba või teenuse üldnimeks, mille jaoks see on registreeritud, või |
b) |
on kaubamärki selle omaniku poolt või loal nende kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, kasutatud selliselt, et kaubamärk võib üldsust eksitada eelkõige kõnealuste kaupade või teenuste olemuse, kvaliteedi või geograafilise päritolu suhtes. |
Artikkel 230
Kohaldamisala
1. Käesolevat alajagu kohaldatakse lepinguosaliste territooriumilt pärit geograafiliste tähiste kaitse suhtes.
2. Lepinguosalise selliste geograafiliste tähiste suhtes, mida peab kaitsma teine lepinguosaline, kohaldatakse käesolevat alajagu üksnes juhul, kui need kuuluvad artiklis 231 osutatud õigusaktide kohaldamisalasse.
Artikkel 231
Kehtestatud geograafilised tähised
1. IX lisa A osas loetletud Armeenia Vabariigi õigusaktide läbivaatamise järel leiab Euroopa Liit, et need vastavad nimetatud lisa B osas sätestatud nõuetele.
2. IX lisa A osas loetletud Euroopa Liidu õigusaktide läbivaatamise järel leiab Armeenia Vabariik, et need vastavad nimetatud lisa B osas sätestatud nõuetele.
3. Olles lõpule viinud vaidlustamismenetluse ja läbi vaadanud X lisas loetletud ELi geograafilised tähised, mis Euroopa Liit on registreerinud vastavalt IX lisa A osas loetletud õigusaktidele, kaitseb Armeenia Vabariik kõnealuseid geograafilisi tähiseid vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kaitse tasemele.
4. Pärast vaidlustamismenetluse lõpuleviimist ja olles läbi vaadanud X lisas loetletud Armeenia Vabariigi geograafilised tähised, mis Armeenia Vabariik on registreerinud vastavalt IX lisa A osas loetletud õigusaktidele, kaitseb Euroopa Liit kõnealuseid geograafilisi tähiseid vastavalt käesolevas lepingus sätestatud kaitse tasemele.
Artikkel 232
Uute geograafiliste tähiste lisamine
1. Lepinguosalised võivad kooskõlas artikli 240 lõikes 3 sätestatud menetlusega lisada X lisas esitatud kaitstud geograafiliste tähiste loendisse uusi geograafilisi tähiseid. Selliseid uusi geograafilisi tähiseid võib loendisse lisada pärast seda, kui vaidlustamismenetlus on läbi viidud ja kooskõlas artikli 231 lõigetega 3 ja 4 on kontrollitud, et uued geograafilised tähised vastavad lepinguosaliste nõuetele.
2. Lepinguosalised ei ole kohustatud lisama uut geograafilist tähist lõikes 1 nimetatud loendisse, kui:
a) |
asjaomane geograafiline tähis oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu suhtes; |
b) |
selle geograafilise tähise kaitse võib kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat toote tegeliku olemuse suhtes eksitada või |
c) |
tegemist on üldnimega. |
Artikkel 233
Geograafiliste tähiste kaitse ulatus
1. Lepinguosalised kaitsevad X lisas loetletud geograafilisi tähiseid:
a) |
kaitstud nimetuse otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest sarnastel toodetel, mis ei vasta kaitstud nimetuse tootekirjeldusele või kui sellise kasutusega kaasneb geograafilise tähise maine ärakasutamine; |
b) |
väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote või teenuse tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud, transkribeeritud, translitereeritud või sellele on lisatud väljend „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitseline“, „-laadne“ või muu sarnane väljend; |
c) |
muude valede või eksitavate märgete eest, mis käsitlevad toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi ja mis esitatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides või pakendis oleva toote pakkelehel, ja |
d) |
mis tahes muu tegevuse eest, mis võib tarbijale jätta vale mulje toote tegeliku päritolu kohta. |
2. Kaitstud geograafilisi tähiseid ei muudeta lepinguosaliste territooriumidel üldnimedeks.
3. Kui geograafilised tähised on täielikult või osaliselt homonüümsed, tagatakse kaitse igale geograafilisele tähisele, tingimusel et seda on kasutatud heauskselt ning võttes nõuetekohaselt arvesse kohalikku ja tavapärast kasutust ja segiajamise tegelikku ohtu.
Ilma et see piiraks TRIPS-lepingu artikli 23 kohaldamist, määravad lepinguosalised vastastikku kindlaks otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel homonüümseid geograafilisi tähiseid üksteisest eristada, võttes arvesse vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning hoiduda tarbijate eksitamisest.
Homonüümset nimetust, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et toode on pärit muult territooriumilt, ei registreerita, isegi kui nimetus on kõnealuse toote tegeliku päritoluterritooriumi, -piirkonna või -koha osas täpne.
4. Kui üks lepinguosaline teeb kolmanda riigiga läbirääkimiste kontekstis ettepaneku kõnealuse kolmanda riigi geograafilise tähise kaitsmiseks ning see nimetus on homonüümne teise lepinguosalise geograafilise tähisega, mis on käesoleva alajao kohaselt kaitstud, teatatakse sellest viimasele, andes talle võimaluse esitada märkusi enne kolmanda isiku geograafilise tähise kaitse alla võtmist.
5. Käesolev alajagu ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise geograafilist tähist, mida ei kaitsta või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis.
Lepinguosalised teavitavad üksteist, kui geograafilist tähist selle päritoluriigis enam ei kaitsta. Selline teatamine toimub artikli 240 lõikes 3 sätestatud korra kohaselt.
6. Käesolevas lepingus sätestatu ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil.
Artikkel 234
Geograafiliste tähiste kasutamise õigus
1. Käesoleva alajao kohaselt kaitstud geograafilist tähist võib kasutada mis tahes ettevõtja, kes turustab asjaomaste tootekirjeldustega kooskõlas olevaid põllumajandustooteid, toitu, veine, aromatiseeritud veine või kangeid alkohoolseid jooke.
2. Kui geograafiline tähis on käesoleva alajao kohaselt kaitstud, ei saa kaitstud nimetuse kasutamise eeltingimuseks kehtestada kasutaja registreerimist või lisatasude maksmist.
Artikkel 235
Seos kaubamärkidega
1. Lepinguosalised keelduvad registreerimast kaubamärki või tunnistavad kehtetuks kaubamärgi, mis vastab mõnele artikli 233 lõikes 1 osutatud olukorrale seoses samasuguse toote kaitstud geograafilise tähisega, kui kaubamärgi registreerimise taotlus on esitatud pärast kuupäeva, mil on esitatud taotlus geograafilise tähise kaitsmiseks asjaomasel territooriumil.
2. Artiklis 231 osutatud geograafiliste tähiste puhul on kaitsetaotluse esitamise kuupäev käesoleva lepingu jõustumiskuupäev.
3. Artiklis 232 osutatud geograafiliste tähiste puhul on kaitsetaotluse esitamise kuupäev teisele lepinguosalisele geograafilise tähise kaitsetaotluse edastamise kuupäev.
4. Ilma et see piiraks artikli 232 lõike 2 punkti b kohaldamist, kaitsevad lepinguosalised X lisas loetletud geograafilisi tähiseid, mille puhul on olemas varasemad kaubamärgid. Varasem kaubamärk on kaubamärk, mille kasutus vastab ühele artikli 233 lõikes 1 osutatud olukorrale ning mis on taotletud, registreeritud või asjaomaste õigusaktidega ette nähtud juhtudel lepinguosalise territooriumil heauskselt kasutusele võetud enne kuupäeva, mil geograafilise tähise kaitse taotlus käesoleva lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele esitatakse. Sellise kaubamärgi kasutamist võib olenemata geograafilise tähise kaitsest jätkata ja seda võib uuendada, tingimusel et kaubamärgi kehtetuks tunnistamiseks või tühistamiseks ei ole lepinguosaliste kaubamärke käsitlevate õigusaktide kohaselt ühtegi põhjust.
5. Erandina lõikest 4 tuleb Armeenia Vabariigi varasemad kaubamärgid, mis sisaldavad ELi geograafilist tähist „Cognac“ või „Champagne“, sealhulgas nende transkriptsiooni või tõlget, mis on registreeritud sarnaste toodete jaoks või ei vasta asjaomasele tootekirjeldusele, muuta kehtetuks, tühistada või neid muuta, et kõrvaldada see nimi kaubamärgi kui terviku nimest tähise „Cognac“ puhul hiljemalt 14 aasta jooksul ja tähise „Champagne“ puhul hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.
Artikkel 236
Kaitse tagamine
Lepinguosalised tagavad artiklitega 233–235 ette nähtud geograafiliste tähiste kaitse oma avaliku sektori asutuste asjakohaste haldustoimingutega. Lepinguosalised tagavad kõnealuse kaitse ka huvitatud isiku taotluse korral.
Artikkel 237
Üleminekusätted
1. Tooteid, mis on toodetud ja märgistatud kooskõlas siseriikliku õigusega enne käesoleva lepingu jõustumist, kuid mis ei vasta lepingu tingimustele, võib pärast käesoleva lepingu jõustumist jätkuvalt müüa kuni varude ammendumiseni.
2. Tähise „Cognac“ puhul 24-aastase üleminekuperioodi jooksul, mille arvestus algab üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist, ja tähise „Champagne“ puhul kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul, mis algab käesoleva lepingu jõustumisest, ei takista nende ELi geograafiliste tähiste käesoleva lepingu kohane kaitse nende nimetuste kasutamist toodetel, mis on pärit Armeenia Vabariigist ja mida eksporditakse kolmandatesse riikidesse, kui asjaomase kolmanda riigi õigusnormid seda lubavad, et tähistada ja esitleda teatavaid samalaadseid Armeenia Vabariigist pärit tooteid, tingimusel et:
a) |
nimetus on etiketil esitatud muus kui ladina tähestikus; |
b) |
toote tegelik päritolu on selgelt esitatud nimetusega samas vaateväljas ning |
c) |
miski esitluses ei ole selline, et see võib üldsust eksitada toote tegeliku päritolu suhtes. |
3. Tähise „Cognac“ puhul 13-aastase üleminekuperioodi jooksul, mille arvestus algab üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist, ja tähise „Champagne“ puhul kaheaastase üleminekuperioodi jooksul, mis algab käesoleva lepingu jõustumisest, ei takista nende ELi geograafiliste tähiste käesoleva lepingu kohane kaitse nende nimetuste kasutamist Armeenia Vabariigis, tingimusel et:
a) |
nimetus on etiketil esitatud muus kui ladina tähestikus; |
b) |
toote tegelik päritolu on selgelt esitatud nimetusega samas vaateväljas ning |
c) |
miski esitluses ei ole selline, et see võib üldsust eksitada toote tegeliku päritolu suhtes. |
4. Euroopa Liit osutab Armeenia Vabariigile tehnilist ja finantsabi, et lõpetada tõrgeteta ja tõhusalt ELi geograafilise tähise „Cognac“ kasutamine Armeenia Vabariigist pärit toodetel ning aidata Armeenia Vabariigi tööstusel säilitada eksporditurgudel konkurentsivõime. Selline kooskõlas ELi õigusega osutatav abi hõlmab eelkõige meetmeid uue nime väljatöötamiseks ning selle edendamiseks, reklaamimiseks ja turustamiseks nii siseriiklikul turul kui ka traditsioonilistel eksporditurgudel.
5. Lõikes 4 osutatud Euroopa Liidu abi konkreetsed summad, liigid, mehhanismid ja ajakavad määratakse kindlaks finants- ja tehnilise abi paketis, milles lepinguosalised lepivad lõplikult kokku ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Lepinguosalised koostavad ühiselt abipaketi tingimused, lähtudes sellise abiga kaetavate vajaduste põhjalikust hindamisest. Hindamise viib läbi lepinguosaliste poolt ühiselt valitud rahvusvaheline konsultatsioonifirma.
6. Kui Euroopa Liit ei anna lõikes 4 osutatud finants- ja tehnilist abi, võib Armeenia Vabariik kasutada 13. peatükis sätestatud vaidluste lahendamise mehhanismi ning kui vaidlus lahendatakse tema kasuks, võib ta peatada lõigetest 2 ja 3 tulenevate kohustuste täitmise.
7. Euroopa Liidu finants- ja tehnilist abi antakse kuni kaheksa aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.
Artikkel 238
Üldeeskirjad
1. Artiklites 231 ja 232 osutatud tooteid imporditakse, eksporditakse ja turustatakse kooskõlas õigusnormidega, mida kohaldatakse selle lepinguosalise territooriumil, kus tooted turule viiakse.
2. Artikli 240 kohaselt loodud geograafiliste tähiste allkomitee lahendab kõik küsimused, mis on seotud registreeritud geograafilise tähise tootekirjelduse ja selle muudatustega, mille on heaks kiitnud selle lepinguosalise ametiasutused, kelle territooriumilt toode on pärit.
3. Käesoleva alajao kohaselt kaitstava geograafilise tähise võib tühistada üksnes lepinguosaline, kelle territooriumilt toode on pärit.
Artikkel 239
Koostöö ja läbipaistvus
1. Lepinguosalised peavad kas otse või artikli 240 kohaselt loodud geograafiliste tähiste allkomitee kaudu ühendust kõigis käesoleva alajao rakendamise ja toimimisega seotud küsimustes. Eelkõige võib lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt teavet tootekirjelduste ja nende muudatuste ning riiklike kontrolliasutuste kontaktpunktide kohta.
2. Kumbki lepinguosaline võib avalikustada selliste käesoleva alajao alusel kaitstavate geograafiliste tähiste kirjeldused, mis vastavad teise lepinguosalise poolt käesoleva alajao alusel kaitstavatele geograafilistele tähistele, või nende kokkuvõtte ning teabe riiklike kontrolliasutuste kontaktpunktide kohta.
Artikkel 240
Geograafiliste tähiste allkomitee
1. Käesolevaga loovad lepinguosalised Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi esindajatest koosneva geograafiliste tähiste allkomitee, eesmärgiga jälgida käesoleva alajao rakendamist ning süvendada lepinguosalistevahelist koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas.
2. Geograafiliste tähiste allkomitee võtab oma otsused vastu konsensuse alusel. Ta määrab kindlaks oma kodukorra. Geograafiliste tähiste allkomitee tuleb kokku emma-kumma lepinguosalise taotlusel vaheldumisi Euroopa Liidus ja Armeenia Vabariigis lepinguosaliste kokkulepitud ajal, kohas ja viisil (sealhulgas videokonverentsi vahendusel), kuid mitte hiljem kui 90 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.
3. Geograafiliste tähiste allkomitee jälgib käesoleva alajao nõuetekohast toimimist ning võib arutada kõiki selle rakendamise ja toimimisega seotud küsimusi. Allkomitee ülesanded on eelkõige järgmised:
a) |
IX lisa A osa muutmine seoses viidetega lepinguosaliste territooriumil kohaldatavale õigusele; |
b) |
IX lisa B osa muutmine seoses geograafiliste tähiste registreerimise ja kontrollimise nõuetega; |
c) |
X lisa muutmine seoses geograafiliste tähiste loeteluga; |
d) |
teabevahetus geograafiliste tähistega seonduvate õigusloome- ja poliitikaalaste muudatuste kohta ning muudes ühist huvi pakkuvates küsimustes geograafiliste tähiste valdkonnas ning |
e) |
teabevahetus geograafiliste tähiste kohta, et kaaluda nende kaitsmist vastavalt käesolevale alajaole. |
Artikkel 241
Rahvusvahelised kokkulepped
Lepinguosalised järgivad tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe 1999. aasta Genfi redaktsiooni.
Artikkel 242
Registreeritud disainilahenduste kaitse
1. Lepinguosalised näevad ette sõltumatult loodud uudsete ja originaalsete disainilahenduste kaitse. Kaitse tekib registreerimisel ja annab registreeritud disainilahenduste omanikele ainuõiguse vastavalt käesolevale alajaole.
Käesoleva alajao kohaldamisel võib lepinguosaline eristatavat disainilahendust käsitada originaalse disainilahendusena.
2. Disainilahendust, mida on kasutatud või mis sisaldub mitmeosalise toote koostisosaks olevas tootes, käsitatakse uudse ja originaalsena:
a) |
kui koostisosa on pärast mitmeosalisse tootesse paigutamist toote tavakasutuse käigus nähtav ja |
b) |
sel määral, kui need koostisosa nähtavad omadused vastavad uudseks ja originaalseks tunnistamise tingimustele. |
3. Lõike 2 punktis a kasutatud väljend „tavakasutus“ tähendab kasutamist lõppkasutaja poolt ja ei hõlma hooldust, teenindust ega remonti.
4. Registreeritud disainilahenduste omanikul on õigus takistada kolmandaid isikuid vähemalt valmistamast, müügiks pakkumast, müümast, importimast, eksportimast, ladustamast ja kasutamast omaniku nõusolekuta toodet, mis on osaliselt või täielikult valmistatud kaitstud disainilahenduse järgi, juhul kui nimetatud toimingud on kaubandusliku eesmärgiga, takistavad põhjendamatult disainilahenduse tavapärast kasutamist või on vastuolus hea kaubandustavaga.
5. Kaitse kestus on 25 aastat.
Artikkel 243
Registreerimata disainilahendustele antav kaitse
1. Euroopa Liit ja Armeenia Vabariik näevad ette õiguslikud meetmed, mis takistavad toote registreerimata välimuse kasutamist, üksnes juhul, kui vaidlusalune kasutus tuleneb toote registreerimata välimuse kopeerimisest. Selline kasutus hõlmab vähemalt toote müügiks pakkumist, turule laskmist, importi ja eksporti.
2. Registreerimata disainilahenduste kaitse kestab vähemalt kolm aastat alates kuupäevast, mil disainilahendus tehti ühe lepinguosalise territooriumil üldsusele kättesaadavaks.
Artikkel 244
Erandid
1. Lepinguosalised võivad kehtestada disainilahenduste kaitsmisel piiratud erandeid, tingimusel et sellised erandid ei satu põhjendamatult vastuollu kaitstud disainilahenduse tavapärase kasutamisega ega kahjusta kaitstud disainilahenduse omaniku seaduslikke huve põhjendamatult, võttes arvesse kolmandate isikute seaduslikke huve.
2. Disainilahenduse kaitse ei laiene disainilahendustele, mis tulenevad peamiselt tehnilistest või funktsionaalsetest kaalutlustest. Eelkõige ei anna disainilahenduse õigus kaitset toote nendele välistunnustele, mida on tarvis reprodutseerida täpselt sama kuju ja suurusega selleks, et disainilahendust sisaldavat või seda kasutavat toodet saaks mehaaniliselt ühendada teise tootega või paigutada viimase sisse, ümber või külge nii, et kumbki toode täidaks oma otstarvet.
Artikkel 245
Seos autoriõigusega
Disainilahendus on alates kuupäevast, mil see loodi või mis tahes kujul fikseeriti, kaitsekõlblik ka asjaomase lepinguosalise autoriõiguse seaduste alusel. Lepinguosalised määravad vastavalt oma siseriiklikele õigusnormidele kindlaks kaitse ulatuse ja tingimused, sealhulgas nõutava eristatavuse taseme.
Artikkel 246
Rahvusvahelised kokkulepped
Lepinguosalised ühinevad patendikoostöölepinguga ja teevad mõistlikes piirides kõik endast oleneva patendiõiguse lepingu täitmiseks.
Artikkel 247
Patendid ja rahvatervis
1. Lepinguosalised tunnistavad 14. novembril 2001 WTO ministrite konverentsil vastu võetud TRIPS-lepingu ja rahvatervise deklaratsiooni tähtsust. Lepinguosalised tagavad käesolevas alajaos sätestatud õiguste ja kohustuste tõlgendamisel ning rakendamisel vastavuse sellele deklaratsioonile.
2. Lepinguosalised järgivad WTO peanõukogu 30. augusti 2003. aasta otsust TRIPS-lepingut ja tervisekaitset käsitleva Doha deklaratsiooni lõike 6 rakendamise kohta ning toetavad selle rakendamist.
Artikkel 248
Täiendava kaitse tunnistus
1. Lepinguosalised mõistavad, et nende territooriumil patendiga kaitstud ravimite ja taimekaitsevahendite suhtes võidakse enne turulelaskmist kohaldada halduslikku loamenetlust. Lepinguosalised tunnistavad, et patendiga antav kaitseaeg võib lüheneda selle ajavahemiku võrra, mis jääb toote patenditaotluse esitamise ja tootele asjakohaste õigusaktide alusel lepinguosalise turule viimiseks esimese loa andmise vahele.
2. Lepinguosalised näevad ette, et patendiga kaitstavat ravimit ja taimekaitsevahendit, mille suhtes on kohaldatud halduslikku loamenetlust, kaitstakse täiendava ajavahemiku jooksul, mille kestus on viie aasta võrra lühem kui lõike 1 teises lauses osutatud ajavahemik.
3. Olenemata lõikest 2 ei tohi täiendava kaitse kestus ületada viit aastat.
Liidus on võimalik kuue kuu võrra pikendada nende ravimite kaitset, mille kohta on tehtud pediaatrilised uuringud, kui uuringute tulemused kajastuvad tootekirjelduses.
Artikkel 249
Ärisaladuste kaitse ulatus
1. Lepinguosalised kinnitavad tahet täita TRIPS-lepingu artikli 39 lõigete 1 ja 2 kohased kohustused. Lepinguosalised näevad ette nõuetekohased tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid, mida ärisaladuse omaja saab kasutada, et takistada ärisaladuse omandamist, kasutamist või avaldamist vastuolus ausate äritavadega ning saada selle eest hüvitist.
2. Käesolevas alajaos kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„ärisaladus“ – teave:
|
b) |
„ärisaladuse omaja“ – iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on ärisaladuse üle seaduslik kontroll. |
3. Käesoleva alajao tähenduses käsitatakse ausate äritavadega vastuolus olevana vähemalt järgmist käitumist:
a) |
ärisaladuse omandamine ärisaladuse omaja nõusolekuta, kui see toimub ärisaladuse omaja valduses olevatele dokumentidele, objektidele, materjalidele, ainetele või elektroonilistele failidele, mis sisaldavad ärisaladust või millest saab tuletada ärisaladuse, loata juurdepääsu hankimise, nende omastamise või kopeerimise teel; |
b) |
ärisaladuse omaja nõusolekuta ärisaladuse kasutamine või avaldamine isiku poolt, kes:
|
c) |
ärisaladuse omandamine, kasutamine või avaldamine isiku poolt, kes omandamise, kasutamise või avaldamise ajal teadis või oleks asjaolusid arvesse võttes pidanud teadma, et ärisaladus on otseselt või kaudselt omandatud isikult, kes kasutas või avaldas ärisaladuse õigusvastaselt punkti b tähenduses, sealhulgas juhul, kui isik kallutas teist isikut kõnealuses punktis nimetatud tegudele. |
4. Käesolevat alajagu ei tõlgendata nii, et see kohustab lepinguosalist käsitama ausate äritavadega vastuolus olevana järgmist käitumist:
a) |
isik avastab või loob asjaomase teabe iseseisvalt; |
b) |
toote pöördprojekteerimine isiku poolt, kelle valduses toode on õiguspäraselt ja kelle suhtes ei kehti õiguslik kohustus piirata asjaomase teabe omandamist; |
c) |
teabe omandamine, kasutamine või avaldamine on nõutav või lubatud vastavalt asjaomasele siseriiklikule õigusaktile ning |
d) |
töötajate poolt selliste kogemuste ja oskuste kasutamine, mille nad on omandanud ausal viisil oma tavapärast tööd tehes. |
5. Käesolevat alajagu ei tõlgendata nii, et see piirab lepinguosaliste jurisdiktsioonides kaitstud sõna- ja teabevabadust, sealhulgas meediavabadust.
Artikkel 250
Ärisaladust käsitlev tsiviilkohtumenetlus ja õiguskaitsevahendid
1. Lepinguosalised tagavad, et isikutel, kes osalevad artiklis 249 nimetatud tsiviilkohtumenetluses või kellel on juurdepääs kohtumenetluse dokumentidele, ei ole lubatud kasutada või avalikustada ärisaladusi või väidetavaid ärisaladusi, mille pädev õigusasutus on huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel tuvastanud konfidentsiaalse teabena ja mis on saanud neile teatavaks menetluses osalemise või dokumentidele juurdepääsu tulemusel.
2. Lepinguosalised näevad ette, et artiklis 249 nimetatud tsiviilkohtumenetluses on õigusasutusel õigus vähemalt:
a) |
anda korraldus ajutiste meetmete võtmiseks, et takistada ärisaladuse omandamist, kasutamist või avalikustamist vastuolus ausate äritavadega; |
b) |
anda korraldus esialgse õiguskaitse kohaldamiseks, et takistada ärisaladuse omandamist, kasutamist või avalikustamist vastuolus ausate äritavadega; |
c) |
mõista isikult, kes teadis või oleks pidanud teadma, et ta omandab, kasutab või avalikustab ärisaladust vastuolus ausate äritavadega, ärisaladuse omaja kasuks välja kahjutasu proportsionaalselt sellise ärisaladuse omandamise, kasutamise või avalikustamisega tekitatud tegeliku kahjuga; |
d) |
võtta erimeetmeid, et säilitada sellise ärisaladuse või väidetava ärisaladuse konfidentsiaalsus, mis on saanud teatavaks tsiviilkohtumenetluses, mis käsitleb ärisaladuse väidetavat omandamist, kasutamist ja avalikustamist vastuolus ausate äritavadega; kooskõlas asjaomase lepinguosalise siseriikliku õigusega võib selliseks erimeetmeks olla võimalus:
|
e) |
rakendada kohtu pädevuse ulatuses menetluspoolte või muude isikute suhtes sanktsioone õiguskaitsevahendite või meetmete rikkumise eest, mille kohus on vastu võtnud vastavalt lõikele 1 või käesoleva lõike punktile d seoses menetluses teatavaks saanud ärisaladuse või väidetava ärisaladuse kaitsega. |
3. Lepinguosalised ei ole kohustatud ette nägema artiklis 249 osutatud kohtumenetlusi ja õiguskaitsevahendeid, kui ausate äritavadega vastuolus olev tegevus toimub kooskõlas nende asjakohase siseriikliku õigusega, et paljastada õigusvastane käitumine, rikkumine või ebaseaduslik tegevus või eesmärgiga kaitsta seadusega tunnustatud õigustatud huvi.
Artikkel 251
Ravimi turuleviimise loa saamiseks esitatud andmete kaitse
1. Lepinguosalised tagavad, et ravimi turuleviimise loa („müügiluba“) saamiseks esitatud konfidentsiaalset äriteavet ei avaldata kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ülekaalukates tervisekaitse huvides. Samuti kaitstakse konfidentsiaalset äriteavet ebaausate äritavade eest.
2. Lepinguosalised tagavad, et kaheksa aasta jooksul alates esmase müügiloa väljastamisest asjaomase lepinguosalise territooriumil ei võta müügiloa andmise eest vastutav ametiasutus arvesse avaliku sektori asutuse või eraõigusliku isiku poolt esmase müügiloa taotluses esitatud konfidentsiaalset äriteavet või eelkliiniliste või kliiniliste uuringute tulemusi teise ravimi turuleviimise loa toetuseks ilma andmed esitanud isiku või asutuse sõnaselge nõusolekuta, kui mõlema lepinguosalise poolt tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes ei ole sätestatud teisiti.
3. Kümne aasta jooksul alates asjaomase lepinguosalise territooriumil esmase müügiloa väljastamise kuupäevast ei ole lubatud ravimit turule viia müügiloa alusel, mis on antud mis tahes järgneva taotluse alusel, kasutades esmases müügiloas esitatud eelkliiniliste või kliiniliste uuringute tulemusi, välja arvatud juhul, kui järgnev taotleja esitab enda eelkliiniliste või kliiniliste uuringute tulemused (või teabe andnud isiku nõusolekul kasutatud eelkliiniliste või kliiniliste uuringute tulemused), mis peavad vastama samadele tingimustele nagu esimese taotleja puhul.
Tooteid, mis ei vasta käesolevas lõikes sätestatud tingimustele, ei ole lubatud turule viia.
4. Lõikes 3 osutatud kümneaastast tähtaega pikendatakse kuni 11 aastani, kui loa hoidja saab esimese kaheksa aasta jooksul pärast loa saamist loa veel ühe või mitme ravinäidustuse kohta, kuna ilmneb oluline kliiniline kasutegur võrreldes olemasolevate ravimeetoditega.
Artikkel 252
Taimekaitsevahendeid käsitlevate andmete kaitse
1. Lepinguosalised tunnustavad esmakordselt taimekaitsevahendi müügiloa saamiseks esitatud katse- või uuringuaruande omaniku õigust andmete ajutisele kaitsele. Sellel ajavahemikul ei kasutata seda katse- ja uuringuaruannet teiste taimekaitsevahendi turustamisloa taotlejate huvides ilma esimese omaniku sõnaselge nõusolekuta. Käesolevas alajaos nimetatakse sellist ajutist õigust andmekaitseks.
2. Lõikes 1 nimetatud katse- või uuringuaruanne peab vastama järgmistele tingimustele:
a) |
olema vajalik loa andmiseks või loa muutmiseks, et lubada vahendi kasutamist mõnel teisel põllukultuuril, ning |
b) |
vastama tõendatult hea laboritava või hea katsetava põhimõtetele. |
3. Andmekaitse kehtib vähemalt kümme aastat alates esimese müügiloa väljastamisest asjaomase lepinguosalise pädeva asutuse poolt. Madala riskiga taimekaitsevahendite puhul võib seda tähtaega pikendada 13 aastani.
4. Lõikes 3 osutatud väheolulisteks kasutusteks antud loa tähtaega pikendatakse kolme kuu haaval, kui loa hoidja esitab loataotluse hiljemalt viis aastat pärast pädevalt asutuselt esimese loa saamise kuupäeva. Andmekaitse tähtaeg kokku ei tohi mingil juhul olla pikem kui 13 aastat. Madala riskiga taimekaitsevahendite puhul ei tohi andmekaitse tähtaeg kokku olla mingil juhul pikem kui 15 aastat.
Mõiste „väheoluline kasutus“ tähendab taimekaitsevahendi kasutamist lepinguosalise taimedel ja taimsetel saadustel, mida selle lepinguosalise territooriumil kasvatatakse vähe või mida kasvatatakse laialdaselt erakorralise taimekaitsevajaduse rahuldamiseks.
5. Katsete või uuringute andmeid kaitstakse ka juhul, kui need olid vajalikud loa pikendamiseks ja läbivaatamiseks. Sellisel juhul on andmekaitse perioodi pikkus 30 kuud.
6. Lepinguosalised kehtestavad oma territooriumitel meetmed, mis kohustavad varasema loa taotlejat või hoidjat jagama ärisaladusena käsitatavat teavet, et vältida korduvaid katseid selgroogsetega.
Artikkel 253
Taimesordid
1. Lepinguosalised kaitsevad taimesorte vastavalt rahvusvahelisele uute taimesortide kaitse konventsioonile (UPOV), sealhulgas aretaja õigust käsitlevale erandile, millele on osutatud kõnealuse konventsiooni artiklis 15, ning teevad koostööd nende õiguste edendamiseks ja jõustamiseks.
2. Armeenia Vabariigis kohaldatakse käesolevat artiklit hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.
Artikkel 254
Üldised kohustused
1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustusi, mis tulenevad TRIPS-lepingust ja eelkõige selle III jaost. Lepinguosalised sätestavad järgmised käesolevas jaos ettenähtud täiendavad meetmed, menetlused ja parandusmeetmed, mis on vajalikud intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamiseks. Kõnealused meetmed, menetlused ja parandusmeetmed peavad olema õiglased ja erapooletud ning need ei tohi olla ülemäära keerukad või kulukad ega sisaldada sobimatuid tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi.
2. Lõikes 1 nimetatud meetmed, menetlused ja parandusmeetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning neid tuleb rakendada viisil, mis võimaldab vältida tõkete loomist seaduslikule kaubandusele ja ette näha kaitsemeetmeid nende kuritarvitamise vastu.
3. Käesoleva jao II alajao kohaldamisel hõlmab mõiste „intellektuaalomandiõigused“ vähemalt järgmist:
a) |
autoriõigus; |
b) |
autoriõigusega kaasnevad õigused; |
c) |
andmebaaside loojate sui generis õigused; |
d) |
pooljuhttoodete topoloogia loojate õigused; |
e) |
kaubamärgiga seotud õigused; |
f) |
disainilahendustega seotud õigused; |
g) |
patendiga seotud õigused, sealhulgas täiendava kaitse tunnistustest tulenevad õigused; |
h) |
geograafilised tähised; |
i) |
kasulike mudelitega seotud õigused; |
j) |
sordikaitse ning |
k) |
kaubanimed, kui need on asjaomase riigi õiguse kohaselt kaitstud ainuõigustena. |
Ärisaladus ei kuulu käesoleva jao kohaldamisalasse. Ärisaladuste kaitset käsitleb artikkel 250.
Artikkel 255
Õigustatud taotlejad
Kumbki lepinguosaline tunnistab isikuteks, kellel on õigus nõuda käesolevas jaos ja TRIPS-lepingu III jaos sätestatud meetmete, menetluste ja parandusmeetmete rakendamist, järgmised isikud:
a) |
intellektuaalomandiõiguste omajad vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele; |
b) |
kohaldatavate õigusaktidega ette nähtud piires ja nende alusel kõik teised kõnealuseid õigusi kasutama volitatud isikud, eelkõige litsentsisaajad; |
c) |
kohaldatavate õigusaktidega ette nähtud piires ja nende alusel intellektuaalomandiõiguste kollektiivse esindamise organisatsioonid, kes on intellektuaalomandiõiguste omajate üldtunnustatud esindajad, ning |
d) |
kohaldatavate õigusaktidega ette nähtud piires ja nende alusel kutselised intellektuaalomandi kaitse organisatsioonid, kes on intellektuaalomandiõiguste omajate üldtunnustatud esindajad. |
Artikkel 256
Tõendite säilitamise meetmed
1. Kumbki lepinguosaline tagab, et kui õiguste omaja on esitanud pädevale õigusasutusele avalduse ja mõistlikult kättesaadavad tõendid selle kohta, et tema intellektuaalomandiõigust on rikutud või kavatsetakse rikkuda, võib pädev õigusasutus enne asja sisulise otsustamiseni viiva menetluse algatamist teha ettekirjutuse võtta kiireid ja mõjuvaid ajutisi meetmeid väidetava rikkumise olulise tõendusmaterjali säilitamiseks, võttes arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust.
2. Lõikes 1 nimetatud ajutised meetmed võivad hõlmata üksikasjalikku kirjeldust kas proovide võtmisega või ilma selleta või väidetava rikkumisega seotud kaupade füüsilist arestimist ning asjakohastel juhtudel nende kaupade tootmisel või turustamisel kasutatud materjalide ja seadmete ja nendega seotud dokumentide arestimist. Kõnealused meetmed võetakse vajaduse korral vastaspoolt ära kuulamata, eriti juhtudel, kui igasugune viivitus võib põhjustada õiguste omajale korvamatut kahju või kui on ilmne asitõendite hävitamise oht. Vastaspoolel on õigus ärakuulamisele mõistliku aja jooksul.
Artikkel 257
Õigus teabele
1. Lepinguosalised tagavad, et intellektuaalomandiõiguste rikkumise menetlemisel ning vastuseks hageja õigustatud ja proportsionaalsele nõudele võivad pädevad õigusasutused nõuda, et rikkuja või muu isik, kes on kohtuvaidluses pool või tunnistaja, esitaks teavet intellektuaalomandiõigusi rikkuvate kaupade või teenuste päritolu ja turustusvõrgu kohta.
Käesolevas lõikes kasutatud mõiste „muu isik“ tähendab isikut:
a) |
kelle valdusest on leitud intellektuaalomandiõigusi rikkuvat kaupa kaubanduslikes kogustes; |
b) |
kes on tabatud intellektuaalomandiõigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus ulatuses kasutamiselt; |
c) |
kes on tabatud intellektuaalomandiõigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus ulatuses osutamiselt või |
d) |
kes on käesolevas lõikes osutatud isiku kinnitusel seotud toodete tootmise, valmistamise või turustamisega või teenuste osutamisega. |
Käesolevas lõikes nimetatud teave sisaldab vastavalt vajadusele:
a) |
asjaomaste kaupade ja teenuste tootjate, valmistajate, turustajate, tarnijate ja teiste varasemate valdajate ning kavandatud jae- ja hulgimüüjate nimesid ja aadresse ning |
b) |
toodetud, valmistatud, tarnitud, saadud või tellitud koguseid ning kõnealuste toodete või teenuste eest makstud hinda. |
2. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks muude õigusnormide kohaldamist, millega:
a) |
antakse õiguste omajale õigus saada põhjalikumat teavet; |
b) |
reguleeritakse vastavalt käesolevale artiklile edastatud teabe kasutamist tsiviil- või kriminaalkohtumenetluses; |
c) |
reguleeritakse vastutust teabe saamise õiguse kuritarvitamise eest; |
d) |
antakse lõikes 1 osutatud isikule võimalus keelduda teabe andmisest, kui kõnealuse teabe tõttu oleks see isik sunnitud tunnistama enda või oma lähisugulaste osalust intellektuaalomandiõiguse rikkumises, või |
e) |
reguleeritakse teabeallikate konfidentsiaalsuse kaitset ja isikuandmete töötlemist. |
Artikkel 258
Ajutised meetmed ja ettevaatusabinõud
1. Lepinguosalised tagavad, et õigusasutus saab hageja taotluse korral teha väidetavale õiguste rikkujale ajutise ettekirjutuse, mille eesmärk on hoida ära eelseisev intellektuaalomandiõiguste rikkumine. Samuti võib õigusasutus ajutiselt ja vajaduse korral korduva rahalise karistuse abil, kui see on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega, keelata kõnealuse õiguse väidetava rikkumise jätkamise või nõuda jätkamise tingimusena tagatisi, mis rikkumise tuvastamise korral kindlustavad õiguste omajale hüvitise maksmise. Ajutise ettekirjutuse võib samadel tingimustel teha ka vahendajale, kelle teenuseid kolmas isik kasutab intellektuaalomandiõiguste rikkumiseks.
2. Ajutise ettekirjutusega võib anda ka korralduse intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaupade arestimiseks, et takistada nende pääsemist turustuskanalitesse ja seal liikumist.
3. Kaubandusliku ulatusega väidetava rikkumise korral tagavad lepinguosalised, et kui hageja tõendab kahju sissenõudmist tõenäoliselt takistada võivate asjaolude olemasolu, võivad õigusasutused hagi tagamiseks anda korralduse arestida väidetava rikkuja vallas- ja kinnisvara, sealhulgas blokeerida tema pangakontod ja muu vara. Sel eesmärgil võivad pädevad asutused nõuda panga-, finants- ja äridokumentide esitamist või nõuetekohast ligipääsu asjakohasele teabele.
Artikkel 259
Parandusmeetmed
1. Lepinguosalised tagavad, et pädevad õigusasutused võivad hageja taotluse korral, ilma et see piiraks õiguste rikkumisest õiguste omajale tuleneda võiva kahju hüvitamise nõuet, anda korralduse vähemalt turustuskanalitest tagasi kutsuda või püsivalt kõrvaldada või hävitada kaubad, mis on tunnistatud intellektuaalomandiõigusi rikkuvaks, ilma seejuures mingit hüvitist maksmata. Pädevad õigusasutused võivad vajaduse korral anda ka korralduse hävitada peamiselt kõnealuse kauba loomisel või valmistamisel kasutatud materjalid ning seadmed.
2. Lepinguosaliste õigusasutustel on volitus nõuda lõikes 1 nimetatud meetmete rakendamist rikkuja kulul, välja arvatud seda välistavate erandlike asjaolude korral.
Artikkel 260
Ettekirjutused
Lepinguosalised tagavad, et kui kohtuotsusega on tuvastatud intellektuaalomandiõiguste rikkumine, võib õigusasutus teha rikkujale, aga ka vahendajale, kelle teenuseid kolmas isik kasutab intellektuaalomandiõiguste rikkumiseks, ettekirjutuse rikkumise lõpetamiseks.
Artikkel 261
Alternatiivsed abinõud
Lepinguosalised võivad ette näha, et sobivatel juhtudel ning sellise isiku taotluse korral, kelle suhtes tuleb kohaldada artiklis 259 või 260 sätestatud meetmeid, võib pädev õigusasutus anda korralduse maksta neis artiklites sätestatud meetmete kohaldamise asemel kahju kannatanud isikule rahalist hüvitist. Rahalist hüvitist makstakse juhul, kui nende meetmetega hõlmatud isiku tegevuses puudus tahtlus või raske hooletus ning kui artiklites 259 ja 260 sätestatud meetmete kohaldamine põhjustaks talle ebaproportsionaalselt suurt kahju ja kui kahju kannatanud isikule rahalise hüvitise maksmine näib olevat piisavalt rahuldav.
Artikkel 262
Kahjutasud
1. Lepinguosalised tagavad, et õigusasutused mõistavad kahju kannatanud isiku avalduse alusel rikkujalt, kes pani rikkumise toime teadlikult või pidi põhjendatult olema rikkumisest teadlik, välja kahjutasu proportsionaalselt õiguste omajale rikkumise tagajärjel tekitatud tegeliku kahjuga. Kahjutasu suuruse määramisel õigusasutused:
a) |
võtavad arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, nagu kahju kannatanud isikule tekitatud majanduskahju, sealhulgas saamata jäänud tulu, ja rikkuja teenitud ebaõiglane tulu, ning vajaduse korral ka mittemajanduslikke aspekte, nagu rikkumise tõttu õiguse omajale tekitatud moraalne kahju, või |
b) |
võivad punkti a alternatiivina vajaduse korral määrata kindlasummalise kahjutasu, mis on vähemalt sama suur kui autoritasu või kasutustasud, mida rikkuja oleks pidanud maksma, kui ta oleks kõnealuse intellektuaalomandiõiguste kasutamiseks luba taotlenud. |
2. Lepinguosalised võivad ette näha võimaluse, et kui rikkuja ei olnud ega pidanud põhjendatult olema teadlik sellest, et ta tegeleb õigusrikkumisega, võib õigusasutus nõuda saadud tulu kahju kannatanud isiku heaks tagasi või mõista välja kahjutasu, mille suurus võib olla eelnevalt kindlaks määratud.
Artikkel 263
Kohtukulud
Lepinguosalised tagavad, et üldjuhul kannab kohtuvaidluse kaotanud pool kohtuvaidluse võitnud poole mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ning muud kulud, välja arvatud juhul, kui kulude õiglase jaotamise põhimõte seda ei luba.
Artikkel 264
Kohtuotsuste avaldamine
Lepinguosalised tagavad, et intellektuaalomandiõiguste rikkumise tõttu algatatud kohtumenetluste puhul võib õigusasutus anda korralduse võtta hageja palvel ja rikkuja kulul asjakohaseid meetmeid otsust puudutava teabe levitamiseks, sealhulgas otsuse täielikuks või osaliseks avaldamiseks.
Artikkel 265
Autorsuse ja omandiõiguse presumptsioon
Lepinguosalised tunnistavad, et käesolevas jaos sätestatud meetmete, menetluste ja parandusmeetmete võtmisel käsitatakse kirjandus- või kunstiteose autorina isikut, kelle puhul on vastupidiste tõendite puudumisel piisav, kui tema nimi esineb teosel tavapärasel viisil, ja sellest tulenevalt on tal õigus algatada rikkumismenetlus.
Artikkel 266
Piiril võetavad meetmed
1. Lepinguosalised tagavad, et piiril intellektuaalomandi kaitseks meetmete võtmisel täidetakse järjekindalt GATT 1994-st ja TRIPS-lepingust tulenevaid kohustusi.
2. Lepinguosalise tolliterritooriumil intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamiseks võtab lepinguosalise toll kasutusele lõigetes 3 ja 4 osutatud meetodid, et kindlaks teha saadetised, mis sisaldavad intellektuaalomandiõiguste rikkumise kahtlusega kaupu. Need meetodid hõlmavad riskianalüüsi, mis põhineb muu hulgas õiguste omajalt saadud teabel, luureandmetel ja lasti kontrollimisel.
3. Lepinguosaliste tolliasutused võtavad õiguste omajate taotlusel meetmeid, et kinni pidada kaup, mille puhul on kahtlust, et tegemist on kaubamärgiõiguse, autoriõiguse ja seotud õiguste, geograafilise tähise, patendi-, kasuliku mudeli, tööstusdisainilahenduse, integraallülituste topoloogia või sordikaitse õiguse rikkumisega, või peatada sellise kauba vabasse ringlusse laskmine.
4. Lepinguosalised algatavad hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist arutelu, mis käsitleb nende tolliasutuste õigust omal algatusel kinni pidada tollikontrollis olev kaup, mille puhul on kahtlust, et tegemist on kaubamärgiõiguse, autoriõiguse ja seotud õiguste, geograafilise tähise, patendi-, kasuliku mudeli, tööstusdisainilahenduse, integraallülituste topoloogia või sordikaitse õiguse rikkumisega, või peatada sellise kauba vabasse ringlusse laskmine.
5. Olenemata lõikest 3 ei ole lepinguosalised kohustatud kohaldama selliseid meetmeid kaupade suhtes, mis on viidud teise riigi turule õiguste omaja poolt või nõusolekul, kuid nad võivad seda teha.
6. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd seoses selliste kaupadega rahvusvahelise kauplemisega, mille puhul võib kahtlustada intellektuaalomandiõiguste rikkumist. Sel eesmärgil seab kumbki lepinguosaline oma tolliasutuses sisse kontaktpunkti ja teatab sellest teisele lepinguosalisele. Nimetatud koostöö hõlmab teabe vahetamist õiguste omajatelt teabe saamise mehhanismide kohta, hea tava ja kogemuste vahetamist riskijuhtimisstrateegiate kohta ning teabe vahetamist eesmärgiga avastada õiguste rikkumise kahtlusega kaupade saadetised. Kogu teave edastatakse täielikus kooskõlas lepinguosalise territooriumil kohaldatavate isikuandmete kaitse nõuetega.
7. Ilma et see piiraks muid koostöövorme, kohaldatakse seoses intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamisega piiril II protokolli vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes.
8. Ilma et see piiraks partnerluskomitee üldist pädevust, vastutab artiklis 126 nimetatud tolli allkomitee selle eest, et oleks tagatud käesoleva jao nõuetekohane toimimine ja rakendamine, kehtestades lepinguosaliste pädevate asutuste prioriteedid ja nendevahelise koostöö menetlused.
Artikkel 267
Käitumisjuhendid
1. Lepinguosalised soodustavad:
a) |
kutseühingutes ja -organisatsioonides käitumisjuhendite väljatöötamist, millega püütakse edendada intellektuaalomandiõiguste kaitset, ning |
b) |
käitumisjuhendite kavandite ja kõnealuste käitumisjuhendite kohaldamise kohta antud hinnangute esitamist lepinguosaliste pädevatele asutustele. |
Artikkel 268
Koostöö
1. Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada käesoleva peatüki alusel võetud kohustuste täitmist.
2. Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades (loetelu ei ole ammendav):
a) |
teabevahetus intellektuaalomandiõiguste ning asjakohaste kaitse- ja jõustamiseeskirjade õigusraamistiku kohta ning Euroopa Liidus ja Armeenia Vabariigis nende valdkondade õigusloomeprotsessis saadud kogemuste vahetus; |
b) |
intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamisel saadud kogemuste ja teabe vahetus; |
c) |
kesk- ja piirkondliku tasandi tolli-, politsei-, haldus- ja kohtuasutuste poolt intellektuaalomandiõiguste kaitse tagamisel saadud kogemuste vahetus; |
d) |
võltsitud kauba ekspordi takistamise meetmete kooskõlastamine, sealhulgas kolmandate riikidega; |
e) |
suutlikkuse suurendamine, töötajate vahetus ja koolitus; |
f) |
intellektuaalomandiõigusi käsitleva teabe edendamine ja levitamine, sealhulgas äriringkondades ja kodanikuühiskonnas, ning tarbijate ja õiguste omajate üldise teadlikkuse suurendamine intellektuaalomandiõigustest; |
g) |
institutsioonilise koostöö tugevdamine, näiteks mõlema lepinguosalise intellektuaalomandiasutuste vahel ning |
h) |
laiemale üldsusele suunatud intellektuaalomandiõiguste põhimõtteid käsitleva teavitustegevuse ja hariduslike algatuste aktiivne toetamine, sealhulgas tõhusate strateegiate väljatöötamine, mis võimaldavad kindlaks määrata peamised sihtrühmad ning luua teavitusprogrammid tarbijate ja meedia teadlikkuse suurendamiseks intellektuaalomandiõiguste rikkumise mõjust, sealhulgas tervise- ja ohutusriskidest ning seosest organiseeritud kuritegevusega. |
3. Ilma, et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, ning nende lõigete täiendamiseks peavad lepinguosalised intellektuaalomandiõigustega seotud küsimustes vajaduse korral tõhusat dialoogi („intellektuaalomandiõigusi käsitlev dialoog“), et arutada käesoleva peatükiga hõlmatud intellektuaalomandiõiguste kaitse ja selle tagamisega seotud teemasid ning muid asjakohaseid küsimusi.
8. PEATÜKK
Riigihanked
Artikkel 269
Seos WTO riigihankelepinguga
Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad 2012. aasta muudetud riigihankelepingust (26) („WTO riigihankeleping“). Need WTO riigihankelepinguga kehtestatud õigused ja kohustused, sealhulgas lepinguosaliste täpsustused I liite asjaomastes lisades, moodustavad käesoleva lepingu osa ning nende suhtes kohaldatakse 13. peatükis sätestatud kahepoolset vaidluste lahendamise menetlust.
Artikkel 270
Täiendav kohaldamisala
1. Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepingu XI lisaga hõlmatud riigihangete suhtes mutatis mutandis WTO riigihankelepingu I–IV ja VI–XV artiklit, XVI artikli lõikeid 1–3 ning XVII ja XVIII artiklit.
2. Partnerluskomitee võib käesoleva lepingu XI lisa muuta. Nimetatud lisa muutmise või parandamise menetluse suhtes kohaldavad lepinguosalised mutatis mutandis WTO riigihankelepingu XIX artiklit, tingimusel et sellest teatatakse otse teisele lepinguosalisele ja viide vaidluste lahendamisele tähendab viidet 13. peatükile.
Artikkel 271
Täiendav kord
Lepinguosalised kohaldavad nii WTO riigihankelepingu I liite asjaomaste lisadega kui ka käesoleva lepingu XI lisaga hõlmatud riigihangete suhtes järgmist täiendavat korda.
1. Lepinguosalised tagavad, et kavandatud riigihangete teated on otse ja tasuta elektrooniliselt kättesaadavad ühe juurdepääsukoha kaudu internetis. Lisaks võib hanketeated avaldada asjakohasel paberkandjal. Selline avaldamiskanal peab olema laia levikuga ja teated peavad olema üldsusele kättesaadavad vähemalt teates märgitud aja lõpuni.
2. Lepinguosalised tagavad, et WTO riigihankelepingu XVIII artiklis sätestatud läbivaatamise korraga seotud meetmetes nähakse ette vajalikud volitused:
a) |
võtta esimesel võimalusel vahemenetluse korras ajutisi meetmeid väidetava rikkumise heastamiseks või asjaomaste huvide edasise kahjustamise vältimiseks, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on riigihankelepingu sõlmimise menetluse või avaliku sektori hankija otsuse rakendamise peatamine või peatamise tagamine; |
b) |
tühistada ebaseaduslikud otsused või tagada nende tühistamine, sealhulgas kõrvaldada kavandatud riigihanke pakkumiskutsest, lepingudokumentidest ning teistest kõnesolevat pakkumismenetlust käsitlevatest dokumentidest diskrimineerivad tehnilised, majanduslikud või finantstingimused, ning |
c) |
maksta kahjutasu isikutele, kellele on rikkumisega kahju tekitatud. |
3. Lepinguosalised tagavad, et lepingu sõlmimise otsuse läbivaatamise korral ei saa avaliku sektori hankija sõlmida lepingut enne, kui läbivaatamisasutus on teinud otsuse ajutiste meetmete kohaldamise või läbivaatamise kohta. Peatamine kestab vähemalt lõikes 6 nimetatud ooteaja lõpuni.
4. Lepinguosalised tagavad, et läbivaatamise korra eest vastutavate asutuste otsuseid on võimalik tõhusalt ellu viia.
5. Sõltumatu läbivaatamisasutuse liikmeteks ei tohi olla avaliku sektori hankija esindajad.
Lepinguosalised tagavad, et kui läbivaatamise korra eest vastutavad asutused ei ole kohtuasutused:
a) |
põhjendatakse nende otsuseid alati kirjalikult; |
b) |
sõltumatu läbivaatamisasutuse väidetava ebaseadusliku meetme või sellisele asutusele antud volituste väidetava väärkasutuse saab allutada kohtulikule kontrollile või saata läbivaatamiseks mõnele teisele sõltumatule asutusele, mis on kohus ning mis on sõltumatu nii avaliku sektori hankijast kui ka läbivaatamisasutusest; |
c) |
sellise sõltumatu asutuse liikmed nimetatakse ametisse ja vabastatakse ametist samasugustel tingimustel nagu kohtu liikmed selles osas, mis puudutab ametisse nimetamise eest vastutavat asutust, ametiaega ja ametist vabastamist; |
d) |
vähemalt kõnealuse sõltumatu asutuse juhil on samasugune juriidiline ja erialane kvalifikatsioon nagu kohtu liikmetel ning |
e) |
sõltumatu asutus teeb oma otsused pärast menetlust, mille käigus kuulatakse ära mõlemad pooled, ja sellised otsused on õiguslikult siduvad kummagi lepinguosalise kindlaksmääratud korras. |
6. Pärast käesoleva peatüki kohase lepingu sõlmimise otsuse tegemist ei sõlmi avaliku sektori hankija lepingut enne:
a) |
vähemalt kümne kalendripäeva pikkust ooteaega alates sellele päevale järgnevast päevast, kui asjaomastele pakkujatele ja kandidaatidele saadeti lepingu sõlmimise otsus faksi teel või elektrooniliste vahendite abil, või |
b) |
vähemalt 15 kalendripäeva pikkust ooteaega alates sellele päevale järgnevast päevast, kui asjaomastele pakkujatele ja kandidaatidele saadeti lepingu sõlmimise otsus, või vähemalt kümne kalendripäeva pikkust ooteaega alates lepingu sõlmimise otsuse saamisele järgnevast päevast, kui kasutati muid sidevahendeid. |
Teise võimalusena võib lepinguosaline ette näha, et ooteaeg algab lepingu sõlmimise otsuse tasuta avaldamisest elektroonilises vormis vastavalt WTO riigihankelepingu XVI artikli lõikele 2.
Pakkujad loetakse asjaomasteks, kui neid ei ole veel lõplikult välistatud. Välistamine on lõplik, kui sellest on asjaomastele pakkujatele teatatud ning see on kas sõltumatu läbivaatamisasutuse poolt õiguspäraseks tunnistatud või selle suhtes ei saa enam alustada läbivaatamismenetlust. Kandidaadid loetakse asjaomasteks, kui avaliku sektori hankija ei ole enne lepingu sõlmimise otsusest teatamist teatanud asjaomastele pakkujatele nende taotluse tagasilükkamisest.
7. Lepinguosaline võib ette näha, et lõike 6 esimese lõigu punktides a ja b nimetatud ooteajad ei kehti järgmistel juhtudel:
a) |
kui ainus asjaomane pakkuja lõike 6 kolmanda lõigu tähenduses on pakkuja, kellega sõlmitakse leping, ja muud asjaomased kandidaadid puuduvad; |
b) |
kui leping põhineb raamlepingul ja |
c) |
kui erileping põhineb dünaamilisel ostusüsteemil. |
8. Lepinguosalised tagavad, et kui avaliku sektori hankija on sõlminud lepingu ilma lepinguteadet eelnevalt avaldamata ja lepinguteate avaldamata jätmine ei olnud lubatud, tunnistab avaliku sektori hankijast sõltumatu läbivaatamisasutus või kohtuasutus lepingu tühiseks või tuleneb lepingu tühisus sellise läbivaatamisasutuse otsusest.
Lepinguosaliste õiguses määratakse kindlaks lepingu tühisuse tagajärjed, nähes ette kõikide lepinguliste kohustuste tagasiulatuva tühistamise või veel täitmata kohustuste tühistamise. Viimasel juhul näevad lepinguosalised ette muude karistuste kohaldamise.
9. Lepinguosalised võivad ette näha, et isegi kui leping on sõlmitud õigusvastaselt, ei või läbivaatamisasutus või kohus lugeda lepingut tühiseks, kui läbivaatamisasutus või kohus leiab pärast kõigi oluliste aspektidega tutvumist, et olulise avaliku huviga seotud põhjused nõuavad lepingu mõju säilitamist. Sellisel juhul näevad lepinguosalised ette alternatiivsed karistused.
10. Kumbki lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise tarnijaid, kes on alustanud tema territooriumil äritegevust juriidilise isiku asutamise, omandamise või säilitamisega, koheldakse lepinguosalise territooriumil seoses riigihangetega võrdselt. See kohustus kehtib sõltumata sellest, kas riigihanke suhtes kohaldatakse lepinguosaliste WTO riigihankelepingu I liite lisasid või käesoleva lepingu XI lisa.
Kohaldatakse WTO riigihankelepingu III artiklis sätestatud üldiseid erandeid.
9. PEATÜKK
Kaubandus ja säästev areng
Artikkel 272
Eesmärgid ja kohaldamisala
1. Lepinguosalised tuletavad meelde ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi 1992. aasta programmi Agenda 21, ILO 1998. aasta tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, säästvat arengut käsitlevat 2002. aasta Johannesburgi rakenduskava, ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2006. aasta ministrite deklaratsiooni „Riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil keskkonna loomine, mis soodustab täieliku ja produktiivse tööhõive saavutamist ja kõigi jaoks inimväärse töö tagamist, ning selle mõju säästvale arengule“, ILO 2008. aasta deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel, ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi lõppdokumenti „Millist tulevikku me tahame“ ja ÜRO säästva arengu kava aastani 2030 „Muudame oma maailma: säästva arengu kava aastani 2030“, mis võeti vastu 2015. aastal. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut nii, et see aitaks saavutada säästva arengu eesmärki praeguste ja tulevaste inimpõlvede hüvanguks, ning tagada, et see eesmärk integreeritakse nende kaubandussuhetesse ja seda kajastatakse kõigil kõnealuste suhete tasandeil.
2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet püüelda säästva arengu poole ja tunnistavad, et selle sambad – majandusareng, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse – on omavahel seotud ja tugevdavad üksteist. Lepinguosalised rõhutavad, et kasulik on käsitada kaubandusega seotud töö- ja keskkonnaküsimusi osana üleilmsest lähenemisviisist kaubandusele ja säästvale arengule.
3. Kui käesolevas peatükis osutatakse „tööjõule“, hõlmab see teemasid, mis on seotud inimväärse töö tegevuskava kohaste ILO strateegiliste eesmärkidega vastavalt ILO 2008. aasta deklaratsioonile sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel.
Artikkel 273
Õigus kehtestada õigusnorme ja kaitsetase
Tunnustades iga lepinguosalise õigust kehtestada oma säästva arengu poliitikameetmed ja prioriteedid, määrata kindlaks siseriiklikud keskkonna- ja töökaitse nõuded ning kehtestada ja muuta asjaomaseid õigusakte ja poliitikameetmeid kooskõlas käesoleva lepingu artiklites 274 ja 275 osutatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja kokkulepetega, püüavad lepinguosalised tagada, et nende õigusaktides ja poliitikameetmetes nähakse ette kõrgetasemeline keskkonna- ja töökaitse ning soodustatakse sellist kõrgetasemelist kaitset, ning püüdlevad selle poole, et jätkata kõnealuste õigusaktide ja poliitikameetmete ning nende aluseks oleva kaitsetaseme täiustamist.
Artikkel 274
Rahvusvahelised töönormid ja -lepingud
1. Lepinguosalised tunnistavad, et täielik ja tootlik tööhõive ja inimväärse töö tagamine kõigi jaoks on üleilmastumise juhtimise põhielemendid, ning kinnitavad veel kord oma kohustust edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut nii, et see soodustaks täielikku ja tootlikku tööhõivet ning inimväärse töö tagamist kõigi jaoks. Lepinguosalised kohustuvad üksteisega konsulteerima ja tegema vajaduse korral koostööd ühist huvi pakkuvates kaubandusalastes tööjõuküsimustes.
2. Lepinguosalised võtavad vastavalt oma kohustustele, mis tulenevad ILO liikmesusest ja ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonist ning selle 1998. aastal vastuvõetud järgimismehhanismist, kohustuse austada, edendada ja rakendada oma õigusnormides ning tavades ja kogu oma territooriumil rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhireegleid, mis sisalduvad ILO põhikonventsioonides ja nende konventsioonide protokollides, eelkõige järgmisi reegleid:
a) |
ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine; |
b) |
kõigi sunni- ja kohustusliku töö vormide kaotamine; |
c) |
lapstööjõu kasutamise tegelik kaotamine ning |
d) |
tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kaotamine. |
3. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet rakendada oma õigusaktides ja tavades tõhusalt vastavalt liikmesriikide ja Armeenia Vabariigi ratifitseeritud põhikonventsioonid, esmatähtsad konventsioonid ning muud ILO konventsioonid ja nende konventsioonide protokollid.
4. Lepinguosalised kaaluvad ka teiste esmatähtsate ja muude konventsioonide ratifitseerimist, mille ILO on tunnistanud ajakohaseks. Seda silmas pidades vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet oma olukorra ja edusammude kohta konventsioonide ratifitseerimisel.
5. Lepinguosalised tunnistavad, et tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste rikkumist ei tohi tuua õigustuseks või muul viisil kasutada õiguspärase suhtelise eelise saamiseks ning tööõiguse põhireegeid ei tohi kasutada kaubanduse kaitsemeetmena.
Artikkel 275
Rahvusvaheline keskkonnaalane juhtimine ja rahvusvahelised keskkonnalepingud
1. Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise ja rahvusvaheliste keskkonnalepingute väärtust, kuna need on rahvusvahelise kogukonna vastus üleilmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, ning rõhutavad vajadust suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika vastastikust täiendavust. Seda silmas pidades kohustuvad lepinguosalised üksteisega konsulteerima ja tegema vastavalt vajadusele koostööd, pidades läbirääkimisi kaubandusalaste keskkonnaprobleemide üle ja muudes ühist huvi pakkuvates kaubandusalastes keskkonnaküsimustes.
2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust rakendada oma õigusnormides ja tavades tõhusalt mitmepoolseid keskkonnalepinguid, mille osalised nad on.
3. Lepinguosalised vahetavad korrapäraselt teavet oma olukorra ja edusammude kohta mitmepoolsete keskkonnalepingute ja nende muudatuste ratifitseerimisel.
4. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustust saavutada ÜRO 1992. aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle 1998. aasta Kyoto protokolli ja 2015. aasta Pariisi kokkuleppe lõppeesmärgid. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et tugevdada UNFCCC kohast eeskirjadepõhist mitmepoolset kliimarežiimi, ning jätkavad koostööd tugeva rahvusvahelise raamistiku loomiseks ja rakendamiseks vastavalt UNFCCC-le ning sellega seotud kokkulepetele ja otsustele.
5. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisi võtmast või säilitamast meetmeid, et rakendada mitmepoolseid keskkonnalepinguid, millega nad on ühinenud, tingimusel et selliseid meetmeid ei rakendata viisil, mis võib tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist lepinguosaliste vahel või kaubanduse varjatud piiramist.
Artikkel 276
Säästvat arengut soodustav kaubandus ja investeerimine
Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet suurendada kaubanduse rolli säästva majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu edendamisel. Selleks teevad lepinguosalised järgmist:
a) |
tunnistavad tööõiguse põhireeglite ja inimväärse töö kasulikku mõju majanduslikule tasuvusele, innovaatilisusele ja tootlikkusele ning seavad eesmärgiks suurendada kaubandus- ja tööjõupoliitika sidusust; |
b) |
püüdlevad selle poole, et toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega ning neisse investeerimist, muu hulgas kõrvaldades nendega seotud mittetariifsed kaubandustõkked; |
c) |
püüdlevad selle poole, et toetada kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega (näiteks säästev taastuvenergia, energiatõhusad tooted ja teenused) kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas:
|
d) |
nõustuvad soodustama kauplemisest kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasäästlikke tavasid, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse selliseid vabatahtlikke säästvuse tagamise kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus ja ökomärgised, ning |
e) |
nõustuvad edendama ettevõtjate sotsiaalset vastutust muu hulgas teabe ja hea tava vahetamise teel. Seejuures lähtuvad lepinguosalised asjakohastest rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest ja suunistest, nagu OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO üleilmne kokkulepe ning ILO 1977. aasta kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtjate ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta. |
Artikkel 277
Bioloogiline mitmekesisus
1. Lepinguosalised tunnistavad, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev kasutamine on säästva arengu saavutamise põhielement, ning kinnitavad veel kord oma kohustust bioloogilist mitmekesisust kaitsta ja säästvalt kasutada vastavalt 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ja selle ratifitseeritud protokollidele, bioloogilise mitmekesisuse strateegilisele kavale, ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise 1973. aasta konventsioonile (CITES) ning muudele asjakohastele rahvusvahelistele lepingutele, millega nad on ühinenud.
2. Selleks kohustuvad lepinguosalised:
a) |
toetama kaubandustegevuse käigus loodusvarade säästvat kasutamist ja edendama bioloogilise mitmekesisuse säilitamist; |
b) |
vahetama teavet loodusvaradest valmistatud toodetega kauplemise kohta, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, vähendada survet bioloogilisele mitmekesisusele ning sobivatel juhtudel teha koostööd, et suurendada lepinguosaliste poliitikameetmete mõju ja tagada nende vastastikune täiendavus; |
c) |
toetama CITESi lisadesse kandmise kokkulepitud kriteeriumidele vastavate liikide kandmist neisse lisadesse; |
d) |
võtma vastu ja rakendama tõhusaid meetmeid, et takistada ebaseaduslikku kauplemist elusloodusega, sealhulgas CITESi kohaselt kaitstud liikidega, tegema koostööd sellise ebaseadusliku kauplemisega võitlemisel ning |
e) |
tegema piirkondlikul ja üleilmsel tasandil koostööd, et toetada:
|
Artikkel 278
Säästev metsamajandamine ja metsasaadustega kauplemine
1. Lepinguosalised tunnistavad, et metsa kaitse ja säästev majandamine on väga oluline ning metsal on tähtis osa lepinguosaliste majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel.
2. Selleks kohustuvad lepinguosalised:
a) |
edendama kauplemist metsatoodetega, mis on saadud säästvalt majandatud ja riiklike metsa ülestöötamise õigusaktide kohaselt ülestöötatud metsast; |
b) |
vahetama teavet meetmete kohta, mille eesmärk on edendada säästvalt majandatud metsadest pärit puidu ja puittoodete tarbimist, ning tegema sobivatel juhtudel koostööd selliste meetmete väljatöötamiseks; |
c) |
võtma meetmeid, et laiendada metsade kaitset ning võidelda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, sealhulgas vastavalt vajadusele ka seoses kolmandate riikidega; |
d) |
vahetama teavet metsahaldust parandavate meetmete kohta ja tegema vastavalt vajadusele koostööd, et muuta ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest valmistatud toodete kaubavoogudest kõrvaldamise poliitika tulemuslikumaks ning tagada oma asjakohaste poliitikameetmete vastastikune täiendavus; |
e) |
toetama CITESi lisadesse kandmise kokkulepitud kriteeriumidele vastavate puuliikide kandmist neisse lisadesse ja |
f) |
tegema piirkondlikul ja üleilmsel tasandil koostööd, et edendada metsa kaitset ja igat liiki metsade säästvat majandamist, kasutades metsa vastutustundliku haldamise tagamiseks sertimist. |
Artikkel 279
Mere elusressurssidega kauplemine ja nende säästev majandamine
Võttes arvesse kalavarude säästva vastutustundliku majandamise tagamise ja kaubanduses hea valitsemistava edendamise tähtsust, kohustuvad lepinguosalised:
a) |
edendama kalavarude majandamise head tava, et tagada kalavarude säästev kaitse ja majandamine, tuginedes ökosüsteemipõhisele lähenemisviisile; |
b) |
võtma tõhusaid meetmeid kalapüügi seireks ja kontrolliks; |
c) |
soodustama lepinguosaliste andmekogumiskavade ja kahepoolse teaduskoostöö koordineerimist, et parandada kalavarude majandamise teaduslikku nõustamist; |
d) |
tegema koostööd võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud tegevuste vastu, võttes igakülgseid, tulemuslikke ja läbipaistvaid meetmeid, ning |
e) |
rakendama poliitikat ja meetmeid, et takistada ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud toodete jõudmist kaubandusvoogudesse ja turule, vastavalt Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) rahvusvahelisele tegevuskavale ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
Artikkel 280
Kaitsetaseme säilitamine
1. Lepinguosalised mõistavad, et ei ole sobiv soodustada kaubandust või investeeringuid riiklike keskkonna- ja tööalaste õigusaktidega ettenähtud kaitsetaseme alandamise teel.
2. Lepinguosaline ei tohi loobuda või teha erandeid või võimaldada loobuda või teha erandeid keskkonna- ja tööalaste õigusaktide täitmisest, et soodustada kaubandust või investeeringute paigutamist, soetamist, laiendamist ja säilitamist ning investorite tegevust oma territooriumil.
3. Lepinguosaline ei tohi jätta oma keskkonna- ja tööalaseid õigusakte järjepideva või korduva tegevuse või tegevusetuse kaudu tõhusalt täitmisele pööramata, et edendada kaubandust ja investeeringuid.
Artikkel 281
Teadusinfo
Kui lepinguosalised kavandavad ja rakendavad keskkonna- ja töötingimuste parandamiseks kaitsemeetmeid, mis võivad mõjutada nendevahelist kaubandust ja investeeringuid, võtavad nad arvesse olemasolevat teadus- ja tehnikateavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, sealhulgas ettevaatuspõhimõtet.
Artikkel 282
Läbipaistvus
Lepinguosalised tagavad kooskõlas oma siseriiklike õigusnormide ja 12. peatükiga, et nad töötavad välja, kehtestavad ja rakendavad lepinguosalistevahelist kaubandust ja investeeringuid mõjutada võivad keskkonna- ja töötingimuste kaitsemeetmed läbipaistval viisil, neist nõuetekohaselt teavitades ja üldsusega konsulteerides ning valitsusvälistele osalejatele nõuetekohaselt ja aegsasti teavet edastades ja nendega konsulteerides.
Artikkel 283
Säästvale arengule avalduva mõju läbivaatamine
Lepinguosalised kohustuvad oma olemasolevate ning käesoleva lepingu alusel loodavate osalusprotsesside ja institutsioonide kaudu läbi vaatama, jälgima ja hindama käesoleva lepingu rakendamise mõju säästvale arengule, näiteks säästvale arengule avalduva kaubandusega seotud mõju hindamise kaudu.
Artikkel 284
Koostöö kaubanduse ja säästva arengu valdkonnas
1. Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on oluline teha koostööd keskkonna- ja tööjõupoliitika kaubandusega seotud küsimustes. Nad võivad teha koostööd muu hulgas järgmistes valdkondades:
a) |
koostöö rahvusvahelistel foorumitel, mis käsitlevad kaubanduse ja säästva arengu töö- ja keskkonnaaspekte, eelkõige koostöö WTO, ILO, ÜRO keskkonnaprogrammi, ÜRO arenguprogrammi ja mitmepoolsete keskkonnakokkulepete raames; |
b) |
säästvale arengule avalduva mõju hindamise meetodite ja näitajate väljatöötamine; |
c) |
töö- ja keskkonnaeeskirjade, -normide ja -standardite mõju kaubandusele ning kaubandus- ja investeerimiseeskirjade mõju tööturule ja keskkonnale, sealhulgas töö- ja keskkonnaalaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamisele; |
d) |
käesoleva lepingu positiivne või negatiivne mõju säästvale arengule ning sellise mõju suurendamise, vältimise või leevendamise viisid, võttes ka arvesse lepinguosaliste poolt läbi viidud säästva arengu mõjuhinnanguid; |
e) |
ILO põhikonventsioonide ja esmatähtsate konventsioonide ning muude ajakohaste konventsioonide ja nende protokollide ning kaubanduse kontekstis asjakohaste mitmepoolsete keskkonnakokkulepete ratifitseerimise ja tulemusliku rakendamise soodustamine; |
f) |
avaliku ja erasektori sertimis-, jälgitavus- ja märgistamiskavade, sealhulgas ökomärgistamise edendamine; |
g) |
ettevõtjate sotsiaalse vastutuse edendamine, näiteks meetmete kaudu, mille eesmärk on suurendada teadlikkust rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest ja põhimõtetest ning parandada nende järgimist ja rakendamist ning järelmeetmete võtmist; |
h) |
ILO inimväärse töö tegevuskava kaubandusaspektid, sealhulgas kaubanduse ning täieliku ja tootliku tööhõive omavaheline seotus, tööturu kohandamine, tööõiguse põhireeglid, tõhusate õiguskaitsevahendite süsteemid töötajate õiguste toetamiseks (sealhulgas tööinspektsioonid), tööjõustatistika, inimressursside areng ja elukestev õpe, sotsiaalne kaitse ja sotsiaalne kaasatus, sotsiaalne dialoog ja sooline võrdõiguslikkus; |
i) |
mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kaubandusaspektid, sealhulgas tollikoostöö; |
j) |
kliimamuutuste vastu võitlemise praeguste ja tulevaste rahvusvaheliste strateegiate kaubandusaspektid, sealhulgas vähese CO2-heitega tehnoloogia ja energiatõhususe edendamine; |
k) |
kaubandusega seotud meetmed bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästva kasutamise edendamiseks, sealhulgas elusloodusega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemine; |
l) |
kaubandusega seotud meetmed metsade kaitse ja säästva majandamise edendamiseks, et vähendada metsade hävitamist, muu hulgas ebaseadusliku raietegevuse tõttu, ning |
m) |
kaubandusega seotud meetmed säästva kalanduse ja säästvalt majandatud kalavarudest saadud toodetega kauplemise edendamiseks. |
2. Lepinguosalised vahetavad teavet ja kogemusi meetmete kohta, mille eesmärk on soodustada kaubandus-, sotsiaal- ja keskkonnaeesmärkide sidusust ja vastastikust täiendavust. Peale selle tugevdavad lepinguosalised koostööd ja dialoogi nendevahelistest kaubandussuhetest tulenevates säästva arengu küsimustes.
3. Kõnealusesse koostöösse ja dialoogi kaasatakse, eelkõige artikli 366 kohaselt loodud kodanikuühiskonna platvormi kaudu, asjaomased sidusrühmad, eeskätt sotsiaalpartnerid, ning muud kodanikuühiskonna organisatsioonid.
4. Partnerluskomitee võib kehtestada sellise koostöö ja dialoogi eeskirjad.
Artikkel 285
Vaidluste lahendamine
Käesoleva peatüki kohaste vaidluste suhtes ei kohaldata käesoleva jaotise 13. peatüki C jao II alajagu. Kui vahekohus on vaidluses esitanud artiklite 325 ja 326 kohase lõpparuande, arutavad lepinguosalised selle alusel, milliseid meetmeid tuleks rakendada. Partnerluskomitee jälgib selliste meetmete rakendamist ning jälgib küsimuste lahendamist muu hulgas artikli 284 lõikes 3 osutatud mehhanismi kaudu.
10. PEATÜKK
Konkurents
Artikkel 286
Põhimõtted
Lepinguosalised tunnistavad vaba ja moonutamata konkurentsi tähtsust oma kaubandus- ja investeerimissuhetes. Lepinguosalised tunnistavad, et konkurentsivastased ettevõtlustavad ja riigipoolne sekkumine võivad kahjustada turgude nõuetekohast toimimist ning vähendada kaubanduse liberaliseerimisest tulenevat kasu.
Artikkel 287
Õigusraamistik
1. Lepinguosalised võtavad vastu ja säilitavad asjakohased õigusaktid, mida kohaldatakse kõikide majandussektorite suhtes (27) ning mis käsitlevad tõhusalt järgmisi tegevusi:
a) |
ettevõtjatevahelised horisontaalsed ja vertikaalsed kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või mõju on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine; |
b) |
turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või enama ettevõtja poolt ning |
c) |
ettevõtjate koondumised, mis märkimisväärselt takistavad tõhusat konkurentsi, eelkõige turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel nimetatakse selliseid õigusakte edaspidi konkurentsiõiguseks (28).
2. Lõikes 1 nimetatud konkurentsiõigust kohaldatakse kõikide avaliku ja erasektori ettevõtjate suhtes. Konkurentsiõiguse kohaldamine ei tohi takistada kõnealustele ettevõtjatele määratud konkreetsete avalikku huvi pakkuvate ülesannete täitmist de jure ega de facto. Lepinguosalise konkurentsiõigusest võib erandeid teha üksnes seoses avalikku huvi pakkuvate ülesannetega ning need peavad olema läbipaistvad ja proportsionaalsed soovitud avaliku poliitika eesmärkidega.
Artikkel 288
Rakendamine
1. Lepinguosalistel on oma tegevuses sõltumatu asutus, kes vastutab artiklis 287 osutatud konkurentsiõiguse täieliku ja tõhusa rakendamise eest ning kellel on selle ülesande täitmiseks vajalikud volitused ja vahendid.
2. Lepinguosalised kohaldavad oma konkurentsiõigust läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, järgides õiglase menetluse põhimõtteid ja asjaomaste ettevõtjate õigust kaitsele, sõltumata nende kodakondsusest ja omandivormist.
Artikkel 289
Koostöö
1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja konkurentsi tagamiseks tõhusa korra kehtestamiseks tunnistavad lepinguosalised, et nende ühistes huvides on tugevdada koostööd konkurentsipoliitika väljatöötamise ning konkurentsieeskirjade rikkumiste ja koondumiste uurimise valdkonnas.
2. Sel eesmärgil kooskõlastavad lepinguosaliste konkurentsiasutused võimaluse korral – ja kui see on asjakohane – täitetoiminguid samades või omavahel seotud asjades.
3. Lepinguosaliste konkurentsiasutused võivad vahetada teavet, et lihtsustada lõikes 1 nimetatud koostööd.
Artikkel 290
Põhimõtted
Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võivad anda subsiidiume, kui see on vajalik avaliku poliitika eesmärgi saavutamiseks. Lepinguosalised tunnistavad siiski, et teatavad subsiidiumid võivad kahjustada turgude nõuetekohast toimimist ning vähendada kaubanduse liberaliseerimisest tulenevat kasu. Lepinguosalised ei tohi põhimõtteliselt subsideerida kaupu müüvaid või teenuseid osutavaid ettevõtjaid, kui see kahjustab või võib kahjustada konkurentsi või kaubandust.
Artikkel 291
Mõiste ja kohaldamisala
1. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab mõiste „subsiidium“ meedet, mis vastab WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu („subsiidiumide leping“) artiklis 1.1 sätestatud tingimustele, olenemata sellest, kas see on antud kaupade tarnimiseks või teenuste osutamiseks.
Esimene lõik ei mõjuta WTOs tulevikus teenuste subsiidiumide mõiste määratluse teemal toimuvate arutelude tulemusi. Sõltuvalt nende WTO tasandil toimuvate arutelude käigust võivad lepinguosalised võtta partnerluskomitees vastu otsuse käesolevat lepingut selles osas ajakohastada.
2. Subsiidiumi suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki üksnes juhul, kui leitakse, et see on eripärane subsiidiumide lepingu artikli 2 tähenduses. Kõik subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu artiklit 295, loetakse eripäraseks.
3. Käesolevat peatükki kohaldatakse subsiidiumide suhtes, mida antakse kõikidele, sealhulgas avaliku ja erasektori ettevõtjatele. Käesolevas jaos sätestatud reeglite kohaldamine ei tohi takistada kõnealustele ettevõtjatele antud konkreetsete avalikku huvi pakkuvate ülesannete täitmist de jure ega de facto. Käesolevas jaos sätestatud reeglitest võib erandeid teha üksnes seoses avalikku huvi pakkuvate ülesannetega ning need peavad olema läbipaistvad ja proportsionaalsed soovitud avaliku poliitika eesmärkidega.
4. Käesoleva lepingu artiklit 294 ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mis on seotud WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva põllumajanduslepinguga („põllumajandusleping“) hõlmatud kaubavahetusega.
5. Artikleid 294 ja 295 ei kohaldata audiovisuaalsektori suhtes.
Artikkel 292
Suhe WTOga
Käesolevas peatükis sätestatu ei piira lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATS XV artiklist, GATT 1994 XVI artiklist, subsiidiumide lepingust ja põllumajanduslepingust.
Artikkel 293
Läbipaistvus
1. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist iga kahe aasta järel aruandeperioodil antud subsiidiumide õiguslikust alusest, vormist, summast või eelarvest ja võimaluse korral saajatest.
2. Teade loetakse esitatuks, kui lepinguosalised on avaldanud või lasknud enda nimel avaldada asjakohase teabe üldsusele juurdepääsetaval veebisaidil järgmise kalendriaasta 31. detsembriks. Esimene teade avaldatakse hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.
3. Subsiidiumide lepingu kohaselt teatatud subsiidiumide puhul loetakse teade esitatuks, kui lepinguosaline täidab subsiidiumide lepingu artiklis 25 sätestatud teatamiskohustuse, tingimusel et teade sisaldab kogu teavet, mis on nõutud käesoleva artikli lõikes 1.
Artikkel 294
Konsulteerimine
1. Kui lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise antud subsiidium, mis ei kuulu artikli 295 kohaldamisalasse, võib kahjustada tema huvisid, võib lepinguosaline teatada oma kahtlustest subsiidiumi andnud lepinguosalisele ja taotleda selles küsimuses konsulteerimist. Taotluse saanud lepinguosaline kaalub seda taotlust igakülgselt ja heasoovlikult.
2. Ilma et see piiraks artiklis 293 sätestatud läbipaistvusnõudeid ning asja lahendamise huvides on konsultatsioonide eesmärk eelkõige kindlaks teha subsiidiumide andmise poliitiline eesmärk või otstarve, asjaomase subsiidiumi summa ja andmed, mille alusel saab hinnata subsiidiumi negatiivset mõju kaubandusele ja investeeringutele.
3. Konsultatsioonide hõlbustamiseks esitab taotluse saanud lepinguosaline teabe kõnealuse subsiidiumi kohta 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist.
4. Kui taotluse esitanud lepinguosaline leiab pärast kõnealuse subsiidiumi kohta teabe saamist, et see subsiidium kahjustab või võib kahjustada tema kaubandus- ja investeerimishuve ebaproportsionaalselt suurel määral, teeb taotluse saanud lepinguosaline kõik endast oleneva, et kõrvaldada või vähendada subsiidiumi negatiivset mõju taotluse esitanud lepinguosalise kaubandus- või investeerimishuvidele.
Artikkel 295
Tingimustega seotud subsiidiumid
Lepinguosalised kehtestavad järgmiste subsiidiumide andmisele tingimused osas, milles need mõjutavad või võivad mõjutada negatiivselt teise lepinguosalise kaubandust või investeeringuid:
a) |
lubatud on õiguslik korraldus, mille kohaselt teatud liiki ettevõtjate võlgade või kohustuste eest vastutab otseselt või kaudselt valitsus, tingimusel et võlgade ja kohustuste summa või vastutuse kestus on piiratud, ning |
b) |
maksejõuetutele või raskustes ettevõtjatele on lubatud anda erinevas vormis subsiidiume (sealhulgas laenud ja garantiid, sularahatoetus, kapitalisüstid, vara andmine turuväärtusest madalama hinnaga ja maksuvabastused), mille kestus on üle ühe aasta, tingimusel et on koostatud realistlikel prognoosidel põhinev usaldusväärne restruktureerimiskava eesmärgiga taastada mõistliku aja jooksul maksejõuetu või raskustes ettevõtjate pikaajaline elujõulisus ning ettevõtja kannab osa restruktureerimise kuludest. (29) (30) |
Artikkel 296
Subsiidiumide kasutamine
Lepinguosalised tagavad, et ettevõtjad kasutavad antud subsiidiume üksnes nende avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks, mille jaoks need on antud.
Artikkel 297
Vaidluste lahendamine
Lepinguosalised ei kasuta käesoleva lepingu 13. peatükis sätestatud vaidluste lahendamise menetlust käesoleva peatüki B jaost või artikli 294 lõikest 4 tulenevate küsimuste lahendamiseks.
Artikkel 298
Konfidentsiaalsus
1. Lepinguosalised võtavad käesoleva peatüki kohaselt teavet vahetades arvesse piiranguid, mis tulenevad nende ameti- ja ärisaladuse nõudeid käsitlevatest õigusaktidest, ning tagavad ärisaladuse ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse.
2. Käesoleva peatüki kohaselt edastatud teabe saanud lepinguosaline käsitleb sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui teine lepinguosaline on andnud kooskõlas oma siseriikliku õigusega loa teave avalikustada või üldsusele kättesaadavaks teha.
Artikkel 299
Läbivaatamisklausel
Lepinguosalised vaatavad käesoleva peatükiga hõlmatud küsimusi pidevalt uuesti läbi. Lepinguosaline võib pöörduda neis küsimustes partnerluskomitee poole. Lepinguosalised vaatavad käesoleva peatüki rakendamisel tehtud edusammud läbi iga viie aasta tagant pärast käesoleva lepingu jõustumist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.
11. PEATÜKK
Riigi osalusega ettevõtted
Artikkel 300
Volitatud asutus
Kui ei ole sätestatud teisiti, tagavad lepinguosalised, et kõik ettevõtted, sealhulgas riigi osalusega ettevõtted, eri- või eelisõigustega ettevõtted ja määratud monopolid, keda lepinguosaline on volitanud täitma regulatiiv-, haldus- või valitsusfunktsioone mis tahes valitsustasandil, tegutsevad neid volitusi täites kooskõlas lepinguosaliste kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus.
Artikkel 301
Mõisted
Käesoleva peatüki kohaldamisel on:
a) |
„riigi osalusega ettevõte“ – ettevõtja, sealhulgas tütarettevõtja:
|
b) |
„eri- või eelisõigustega ettevõte“ – avaliku või erasektori ettevõtja, sealhulgas tütarettevõtja, kellele lepinguosaline on andnud de jure või de facto eriõigused või eelisõigused. Lepinguosaline annab eri- või eelisõigused siis, kui ta määrab kaks või enam ettevõtjat, kellel on luba tarnida teatavaid kaupu või osutada teatavaid teenuseid, või piirab selliste ettevõtjate arvu kahe või enamaga, muude kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mõjutades oluliselt teiste ettevõtjate võimalusi tarnida samu kaupu või osutada samu teenuseid samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel; |
c) |
„määratud monopol“ – äriüksus, sealhulgas kontsern või valitsusasutus, ja selle tütarettevõtja, kes lepinguosalise territooriumi asjaomasel turul on määratud teatava kauba või teenuse ainutarnijaks või -ostjaks; ainuüksi asjaolu tõttu, et mingile üksusele on antud ainuõigused intellektuaalomandile, ei loeta seda üksust veel monopoliks; |
d) |
„äritegevus“ – tegevus, mille lõpptulemusena toodetakse kaupa või osutatakse teenust, mida müüakse asjaomasel turul ettevõtja määratud koguses ja hindadega, ning mille eesmärk on kasumi teenimine; see ei hõlma ettevõtja tegevust, kes:
|
e) |
„ärilised kaalutlused“ – hind, kvaliteet, kättesaadavus, turustatavus, vedu ja muud ostu- või müügitingimused või muud asjaolud, mida asjaomasel tegevusalal või tööstusharus turumajanduse põhimõtete kohaselt tegutsev ettevõtja võtab tavaliselt arvesse äriotsuste tegemisel, ning |
f) |
„määrama“ – monopoli kehtestama või lubama või selle tegevusulatust laiendama, et hõlmata veel mõni kaup või teenus. |
Artikkel 302
Kohaldamisala
1. Lepinguosalised kinnitavad oma õigusi ja kohustusi vastavalt GATT 1994 XVII artikli lõigetele 1–3, GATT 1994 XVII artikli tõlgendamise käsitusleppele ja GATS VIII artikli lõigetele 1, 2 ja 5.
2. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide artiklis 300 nimetatud ettevõtjate suhtes, kes tegelevad äritegevusega. Kui ettevõtja tegeleb nii äritegevuse kui ka mittetulundusliku tegevusega, (31) kohaldatakse käesolevat peatükki ainult äritegevuse suhtes.
3. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide artiklis 300 nimetatud ettevõtjate suhtes nii keskvalitsuse kui ka keskvalitsusest madalamal tasandil.
4. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosalise või tema riigihankeüksuste hangete suhtes, mis on hanked artiklite 278 ja 279 tähenduses.
5. Käesolevat peatükki ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel GATSi tähenduses.
6. Artiklit 304:
a) |
ei kohaldata artiklites 143 ja 148 nimetatud sektorite suhtes; |
b) |
ei kohaldata riigi osalusega ettevõtte, eri- või eelisõigustega ettevõtte või määratud monopoli meetme suhtes, kui lepinguosalise poolt vastavalt artiklile 144 võrdse kohtlemise või enamsoodustusrežiimi suhtes võetud reservatsioon, mis Euroopa Liidu puhul on nimetatud VIII-A lisas ja Armeenia Vabariigi puhul VIII-E lisas, kehtiks ka juhul, kui sama meetme oleks võtnud või säilitanud kõnealune lepinguosaline, ning |
c) |
kohaldatakse riigi osalusega ettevõtte, eri- või eelisõigustega ettevõtte või määratud monopoli äritegevuse suhtes, kui sama tegevus mõjutaks teenuskaubandust, millega seoses lepinguosaline on võtnud kohustuse vastavalt artiklitele 149 ja 150, juhul kui on täidetud tingimused, mis Euroopa Liidu puhul on nimetatud VIII-B lisas ja Armeenia Vabariigi puhul VIII-F lisas. |
Artikkel 303
Üldsätted
1. Ilma et see piiraks lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad käesolevast peatükist, ei takista käesolev peatükk lepinguosalisi asutamast ega säilitamast riigi osalusega ettevõtteid, määramast või säilitamast monopole ega andmast ettevõtetele eri- või eelisõigusi.
2. Lepinguosalised ei nõua käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvatelt ettevõtetelt tegutsemist vastuolus käesoleva lepinguga ega õhuta neid seda tegema.
Artikkel 304
Diskrimineerimise keeld ja ärilised kaalutlused
1. Lepinguosaline tagab, et äritegevusega tegeledes riigi osalusega ettevõtted, määratud monopolid ja eri- või eelisõigustega ettevõtted:
a) |
lähtuvad kaupade või teenuste ostmisel ja müümisel ärilistest kaalutlustest, välja arvatud siis, kui nad täidavad oma avaliku teenuse ülesande tingimust, mis on kooskõlas punktiga b; |
b) |
kaupade ja teenuste ostmisel:
|
c) |
kaupade ja teenuste müümisel:
|
2. Lõige 1 ei keela riigi osalusega ettevõtetel, eri- või eelisõigusega ettevõtetel või määratud monopolidel:
a) |
osta või tarnida kaupu või teenuseid erinevatel tingimustel, sealhulgas erinevatel hinnatingimustel, kui sellised erinevad tingimused on kooskõlas äriliste kaalutlustega, ning |
b) |
keelduda kaupade või teenuste ostmisest või tarnimisest, kui keeldumine on kooskõlas äriliste kaalutlustega. |
Artikkel 305
Reguleerimispõhimõtted
1. Lepinguosalised tagavad, et artiklis 300 nimetatud ettevõtted järgivad ettevõtete üldjuhtimise rahvusvaheliselt tunnustatud norme.
2. Lepinguosaline tagab, et selleks et täita oma reguleerivat funktsiooni sarnases olukorras tõhusalt ja erapooletult kõikide reguleeritavate ettevõtete, sealhulgas riigi osalusega ettevõtete, eri- või eelisõigustega ettevõtete ja määratud monopolide suhtes, ei ole lepinguosalise asutatud või säilitatud reguleeriv asutus reguleeritavate ettevõtete ees aruandekohustuslik.
Reguleeriva asutuse erapooletust tema reguleeriva funktsiooni täitmisel hinnatakse kõnealuse reguleeriva asutuse üldise tegevuse alusel.
Nende sektorite puhul, kus lepinguosalised on teistes peatükkides kokku leppinud reguleeriva asutuse konkreetsetes kohustustes, on teiste peatükkide asjaomased sätted esimuslikud.
3. Lepinguosalised tagavad õigusnormide, sealhulgas artiklis 300 nimetatud ettevõtteid käsitlevate õigusnormide järjepideva ja mittediskrimineeriva täitmise.
Artikkel 306
Läbipaistvus
1. Kui lepinguosalisel on põhjust arvata, et mõne teise lepinguosalise artiklis 300 nimetatud ettevõtte äritegevus kahjustab tema käesoleva peatüki kohaseid huve, võib ta käesoleva peatüki kohaldamisala piires esitada teisele lepinguosalisele kirjaliku taotluse teabe saamiseks selle ettevõtte tegevuse kohta, mis on seotud käesolevas peatükis käsitletud tegevustega.
Sellise teabe taotluses täpsustatakse ettevõte, asjaomased tooted või teenused ja turud ning tehakse märkus selle kohta, et ettevõtte tegevus takistab lepinguosalistevahelist kaubandust või investeerimist.
2. Lõike 1 kohaselt esitatav teave sisaldab järgmist:
a) |
ettevõtte omanike ja hääleõiguste struktuur, näidates aktsiate ja hääleõiguste protsendi, mis kuulub kumulatiivselt kõnealusele lepinguosalisele või artiklis 300 nimetatud ettevõttele; |
b) |
lepinguosalisele või artiklis 300 nimetatud ettevõttele kuuluvate eriaktsiate või -hääleõiguste või muude õiguste kirjeldus, kui need õigused erinevad sellise üksuse lihtaktsiatega seotud õigustest; |
c) |
ettevõtte organisatsiooni struktuur, juhatuse või ettevõtet otseselt või kaudselt kontrolliva samaväärse organi koosseis, vastastikused osalused või muud seosed artiklis 300 nimetatud erinevate ettevõtete või kontsernidega; |
d) |
millised valitsusasutused või avaliku sektori asutused ettevõtet reguleerivad või selle üle järelevalvet teostavad, aruandlusahela kirjeldus (32) ning valitsusasutuse või avaliku sektori asutuse õigused ja tavad juhtide ametisse nimetamisel, ametist vabastamisel ja tasustamisel; |
e) |
aastakasum või koguvara või mõlemad ning |
f) |
taotluse saanud lepinguosalise territooriumil artiklis 300 nimetatud ettevõtete suhtes kehtivad erandid, nõuetele mittevastavad meetmed, immuniteet ja muud meetmed, sealhulgas eeliskohtlemine. |
3. Lõike 2 punkte a–e ei kohaldata VKEde suhtes, nii nagu need on määratletud lepinguosalise õigusnormidega.
4. Ükski lõigete 1 ja 2 säte ei nõua lepinguosaliselt konfidentsiaalse teabe avaldamist, mis oleks vastuolus tema õigusnormidega, takistaks õiguskaitsetoiminguid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või millega kahjustataks konkreetsete ettevõtete seaduslikke kaubandushuve.
12. PEATÜKK
Läbipaistvus
Artikkel 307
Mõisted
Käesoleva peatüki kohaldamisel on:
a) |
„üldkohaldatavad meetmed“ – üldkohaldatavad seadused, määrused, otsused, menetlused ja haldusotsused, mis võivad mõjutada ükskõik milliseid käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, ning |
b) |
„huvitatud isik“ – füüsiline isik või juriidiline isik, keda üldkohaldatav meede võib otseselt mõjutada. |
Artikkel 308
Eesmärk ja kohaldamisala
Tunnistades mõju, mis nende regulatiivsel keskkonnal võib olla nendevahelisele kaubandusele ja investeeringutele, kehtestavad lepinguosalised ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks prognoositava regulatiivse keskkonna ja tõhusad menetlused.
Artikkel 309
Avaldamine
1. Lepinguosalised tagavad, et pärast käesoleva lepingu jõustumist vastu võetud üldkohaldatavad meetmed:
a) |
avaldatakse kiiresti ning tehakse hõlpsasti kättesaadavaks ametlikult määratud kanalis, sealhulgas elektroonsete vahenditega, nii et igal isikul oleks võimalik kõnealuste meetmetega tutvuda; |
b) |
selgitavad võimalikult suures ulatuses kõnealuste meetmete eesmärki ja põhjuseid ning |
c) |
jätavad piisava aja selliste meetmete avaldamise ja jõustumise vahele, välja arvatud põhjendatud juhtudel. |
2. Lepinguosalised:
a) |
püüavad piisavalt varases ja asjakohases etapis avaldada kõik üldkohaldatavate meetmete vastuvõtmise ja muutmise ettepanekud, selgitades sealhulgas ettepaneku eesmärki ja põhjuseid; |
b) |
annavad huvitatud isikutele piisava võimaluse esitada üldkasutatava meetme vastuvõtmise või muutmise ettepaneku kohta märkusi ja jätavad selleks piisavalt aega ning |
c) |
püüavad huvitatud isikute märkusi ettepaneku kohta arvesse võtta. |
Artikkel 310
Päringud ja kontaktpunktid
1. Kumbki lepinguosaline määrab käesoleva lepingu jõustumisel kontaktpunkti, et tagada lepingu tõhus rakendamine ja hõlbustada lepinguosalistevahelist teabevahetust lepinguga seotud küsimustes.
2. Lepinguosalise taotlusel teeb teise lepinguosalise kontaktpunkt kindlaks konkreetse küsimuse eest vastutava asutuse või ametniku ning aitab teda vajaduse korral suhtlemisel taotluse esitanud lepinguosalisega.
3. Lepinguosalised kehtestavad või säilitavad asjakohased mehhanismid, mille abil saab vastata isikute päringutele kavandatavate ja kehtivate üldkohaldatavate meetmete ning nende rakendamise kohta. Olenevalt olukorrast võib päringud esitada lõike 1 alusel loodud kontaktpunktide või muude mehhanismide kaudu, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud konkreetne mehhanism.
4. Lepinguosalised näevad ette menetlused isikutele, kes soovivad lahendada probleeme, mis on tekkinud üldkohaldatavate meetmete rakendamisel vastavalt käesolevale lepingule. Need menetlused ei piira ühtegi edasikaebamise või läbivaatamise menetlust, mis lepinguosalised on kehtestanud või mida nad säilitavad vastavalt käesolevale lepingule. Samuti ei piira need menetlused 13. peatüki kohaseid lepinguosaliste õigusi ja kohustusi.
5. Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva artikli kohased vastused ei ole tingimata lõplikud või õiguslikult siduvad, vaid täidavad üksnes teavitamise eesmärki, kui lepinguosaliste õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
6. Lepinguosalise taotluse korral esitab teine lepinguosaline põhjendamatu viivituseta teabe ja vastab küsimustele mis tahes üldkohaldatava meetme ja sellise meetme vastuvõtmise või muutmise ettepaneku kohta, mis võib taotluse esitanud lepinguosalise arvates mõjutada käesoleva lepingu täitmist, olenemata sellest, kas taotluse esitanud lepinguosalist on eelnevalt asjaomasest meetmest teavitatud.
Artikkel 311
Üldkohaldatavate meetmete haldamine
Lepinguosalised haldavad üldkohaldatavaid meetmeid ühetaoliselt, objektiivselt, erapooletult ja mõistlikult. Sel eesmärgil peab lepinguosaline, kes kohaldab konkreetset meedet teise lepinguosalise konkreetsete isikute, kaupade ja teenuste suhtes:
a) |
püüdma teatada huvitatud isikutele, keda menetlus otseselt mõjutab, mõistliku aja jooksul ja vastavalt siseriiklikule korrale menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldama menetluse laadi, teatama menetluse algatamise õigusliku aluse ja kirjeldama üldiselt vaidlusaluseid küsimusi; |
b) |
andma asjaomastele huvitatud isikutele piisava võimaluse esitada fakte ja väiteid oma seisukohtade toetuseks enne lõpliku haldusmeetme võtmist, niivõrd kui aeg, menetluse laad ja avalik huvi seda võimaldavad, ning |
c) |
tagama, et tema menetlused põhinevad tema õigusnormidel ja on nendega kooskõlas. |
Artikkel 312
Läbivaatamine ja edasikaebamine
1. Lepinguosaline asutab või säilitab kooskõlas oma siseriikliku õigusega kohtud, vahekohtud või halduskohtud või kehtestab asjakohased menetlused, et käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega seotud haldusmeetmed viivitamata läbi vaadata ja vajaduse korral neid korrigeerida. Sellised kohtud ja menetlused peavad olema sõltumatud ametist või asutusest, kelle ülesanne on võtta halduslikke täitemeetmeid, ning nende eest vastutavad isikud peavad olema erapooletud ja neil ei tohi olla olulist huvi küsimuse lahenduse suhtes.
2. Lepinguosalised tagavad, et kõnealuse kohtumenetluse korral antakse menetluspooltele õigus saada:
a) |
piisav võimalus toetada või kaitsta oma seisukohti ning |
b) |
otsus, mis põhineb tõenditel ja esitatud andmetel või – kui siseriiklikud õigusaktid seda nõuavad – haldusasutuse koostatud andmetel. |
3. Lepinguosaline tagab, et selliseid otsuseid rakendab asjaomase haldusmeetmega seotud amet või asutus ning nende otsustega reguleeritakse kõnealuse ameti või asutuse tegevust, kusjuures selliseid otsuseid võib lepinguosalise siseriiklike õigusnormide alusel edasi kaevata või uuesti läbi vaadata.
Artikkel 313
Hea õigus- ja haldustava
1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada õigusloome kvaliteeti ja tulemuslikkust, sealhulgas vahetades oma õigusloome reformide ja mõjuanalüüside teemal teavet ja parimaid tavasid.
2. Lepinguosalised toetavad hea haldustava põhimõtteid ja nõustuvad tegema nende edendamiseks koostööd, sealhulgas vahetama teavet ja head tava.
Artikkel 314
Konfidentsiaalsus
Käesolevas peatükis sätestatu ei kohusta lepinguosalist avalikustama konfidentsiaalset teavet, mis takistaks õiguskaitsetoiminguid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete avaliku või erasektori ettevõtete seaduslikke ärihuve.
Artikkel 315
Erisätted
Käesoleva peatüki sätete kohaldamine ei piira käesoleva lepingu teistes peatükkides kehtestatud erieeskirjade kohaldamist.
13. PEATÜKK
Vaidluste lahendamine
Artikkel 316
Eesmärk
Käesoleva peatüki eesmärk on luua tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada lepinguosalistevahelisi vaidlusi seoses käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega ning võimaluse korral leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus.
Artikkel 317
Kohaldamisala
Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide vaidluste suhtes, mis tekivad käesoleva jaotise tõlgendamisel ja kohaldamisel, kui ei ole sätestatud teisiti.
Artikkel 318
Konsulteerimine
1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik vaidlused heas usus toimuvate konsultatsioonide teel, eesmärgiga jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.
2. Lepinguosaline esitab kirjaliku konsultatsioonitaotluse teisele lepinguosalisele ja selle koopia partnerluskomiteele, märkides ära vaidlusaluse meetme ning täpsustades käesoleva jaotise sätted, mida tuleb tema hinnangul kohaldada.
3. Konsultatsioon korraldatakse 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest selle lepinguosalise territooriumil, kellele konsultatsioonitaotlus esitati, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioon loetakse lõppenuks 30 päeva pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei lepi kokku konsultatsioone jätkata. Konsultatsioonid, eelkõige kõik lepinguosaliste poolt konsultatsioonide käigus esitatud andmed ja võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks lepinguosaliste õigusi edasistes menetlustes.
4. Kiireloomulisi küsimusi, sealhulgas kergesti riknevaid ja hooajakaupu ning -teenuseid või energiaküsimusi käsitlev konsultatsioon korraldatakse 15 päeva jooksul alates sellest, kui taotluse adressaadiks olev lepinguosaline on taotluse kätte saanud, ning loetakse lõppenuks selle 15päevase tähtaja täitumisel, kui lepinguosalised ei lepi kokku konsultatsioone jätkata.
5. Konsultatsiooni taotlev lepinguosaline võib pöörduda vahekohtu poole kooskõlas artikliga 319, kui:
a) |
konsultatsioonitaotluse saanud lepinguosaline ei vasta taotlusele kümne päeva jooksul selle saamisest; |
b) |
konsultatsiooni ei korraldata käesoleva artikli lõikes 3 või 4 sätestatud tähtaja jooksul; |
c) |
lepinguosalised lepivad kokku, et konsultatsiooni ei korraldata, või |
d) |
konsultatsioon lõpetati mõlemat poolt rahuldava kokkuleppeni jõudmata. |
6. Lepinguosalised esitavad konsultatsiooni käigus piisavalt faktilist teavet, et võimaldada põhjalikult uurida, kuidas meede või muu küsimus mõjutab käesoleva jaotise toimimist ja kohaldamist. Lepinguosalised püüavad kaasata oma pädevate ametiasutuste töötajad, kellel on eriteadmised küsimuses, mille üle konsultatsioone peetakse.
Artikkel 319
Vahendamine
1. Lepinguosaline võib teiselt lepinguosaliselt igal ajal taotleda vahendusmenetluse algatamist seoses lepinguosalistevahelist kaubandust või investeeringuid kahjustava meetmega.
2. Vahendusmenetlus algatatakse, viiakse läbi ja lõpetatakse vastavalt vahendusmehhanismile.
3. Partnerluskomitee kehtestab esimesel kohtumisel oma otsusega vahendusmehhanismi ja võib oma otsusega seda muuta.
Artikkel 320
Vahekohtumenetluse algatamine
1. Kui lepinguosalised ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 318 sätestatud konsultatsioonide teel, võib konsultatsiooni taotlenud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt käesolevale artiklile.
2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele ja partnerluskomiteele. Kaebuse esitav lepinguosaline märgib oma taotluses ära kõnealuse meetme ja selgitab, mil viisil see meede rikub käesoleva jaotise sätteid; sealhulgas esitatakse selgelt kaebuse õiguslik alus.
Artikkel 321
Vahekohtu moodustamine
1. Vahekohtusse kuulub kolm kohtunikku.
2. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisu 14 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai kätte vahekohtu moodustamise kirjaliku taotluse.
3. Kui lepinguosalised ei suuda käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõuda, võib kumbki lepinguosaline viie päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist nimetada vahekohtuniku oma osanimekirjast, mis kuulub artiklil 339 alusel koostatud nimekirja koosseisu. Kui lepinguosaline jätab vahekohtuniku nimetamata, valib partnerluskomitee eesistuja või tema esindaja teise lepinguosalise taotluse alusel vahekohtuniku loosi teel kõnealuse lepinguosalise osanimekirjast, mis kuulub artikli 339 alusel koostatud nimekirja koosseisu.
4. Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja suhtes käesoleva artikli lõikes 2 kehtestatud tähtaja jooksul kokkuleppele ja kui üks lepinguosaline esitab vastavasisulise taotluse, valib partnerluskomitee eesistuja või tema esindaja loosi teel vahekohtu eesistuja eesistujate osanimekirjast, mis kuulub artikli 339 alusel koostatud nimekirja koosseisu.
5. Partnerluskomitee eesistuja või tema esindaja valib vahekohtunikud viie päeva jooksul pärast lõikes 3 või 4 nimetatud taotluse saamist.
6. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil viimane kolmest väljavalitud vahekohtunikust teatab kodukorra kohaselt, et ta nõustub enda nimetamisega vahekohtunikuks.
7. Kui lõikes 3 või 4 nimetatud taotluse esitamise ajaks ei ole mõnda käesoleva peatüki artiklis 339 nimetatud nimekirja koostatud või kui mõni nimekiri ei sisalda piisaval arvul nimesid, valitakse vahekohtunikud loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast.
Artikkel 322
Volitused
1. Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtunike valimise kuupäeva kokku teisiti, on vahekohtu ülesanne:
„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud meede läbi vaidluses osalevate lepinguosaliste poolt osutatud käesoleva lepingu V jaotise asjakohaste sätete alusel, kontrollida kõnealuse meetme kokkusobivust nimetatud sätetega ja esitada aruanne kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 324, 325, 326 ja 338“.
2. Lepinguosalised teatavad vahekohtule kokkulepitud volitustest kolme päeva jooksul pärast nende suhtes kokkuleppele jõudmist.
Artikkel 323
Kiireloomulise juhtumi puhul tehtav eelotsus
Lepinguosalise taotlusel teeb vahekohus kümne päeva jooksul pärast moodustamist otsuse selle kohta, kas ta peab juhtumit kiireloomuliseks. Sellisest vahekohtule esitatud taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist.
Artikkel 324
Vahekohtu aruanded
1. Vahekohus esitab lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu järelduste ja soovituste põhjendusi.
2. Lepinguosaline võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande saamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Sellisest taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist.
3. Pärast lepinguosaliste poolt vahearuande kohta esitatud kirjalike märkuste arvessevõtmist võib vahekohus oma aruannet muuta ja vajaduse korral asjaolusid täiendavalt uurida.
4. Vahekohtu lõpparuandes esitatakse tuvastatud asjaolud, käesoleva jaotise asjakohaste sätete kohaldatavus ning vahekohtu tähelepanekute ja järelduste põhjendus. Lõpparuandes kajastatakse piisavas ulatuses vaheläbivaatamise käigus esitatud väiteid ning vastatakse selgelt mõlema lepinguosalise küsimustele ja tähelepanekutele.
Artikkel 325
Vahekohtu vahearuanne
1. Vahekohus esitab vahearuande lepinguosalistele hiljemalt 90 päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu eesistuja sellest lepinguosalisi ja partnerluskomiteed kirjalikult, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb vahearuande esitada. Igal juhul tuleb vahearuanne esitada hiljemalt 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.
2. Artiklis 323 nimetatud kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupade ning -teenuste või energiaküsimuste puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada oma vahearuanne 45 päeva jooksul, kuid mitte mingil juhul hiljem kui 60 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.
3. Lepinguosaline võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande saamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks vastavalt artikli 324 lõikele 2. Sellisest taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist. Lepinguosaline võib seitsme päeva jooksul pärast vahekohtule kirjaliku taotluse esitamist esitada märkused teise lepinguosalise taotluse kohta.
Artikkel 326
Vahekohtu lõpparuanne
1. Vahekohus esitab oma lõpparuande lepinguosalistele ja partnerluskomiteele 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu eesistuja sellest lepinguosalisi ja partnerluskomiteed kirjalikult, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil vahekohus kavatseb lõpparuande esitada. Igal juhul tuleb lõpparuanne esitada hiljemalt 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.
2. Artiklis 323 nimetatud kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupade ning -teenuste või energiaküsimuste puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada oma lõpparuanne 60 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Igal juhul tuleb lõpparuanne esitada hiljemalt 75 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.
Artikkel 327
Vahekohtu lõpparuande soovituste täitmine
Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, võtab kiiresti kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu lõpparuande soovituste kohene ja heauskne täitmine ning viia oma tegevus kooskõlla käesoleva jaotise sätetega.
Artikkel 328
Lõpparuande soovituste täitmise mõistlik tähtaeg
1. Juhul kui lõpparuande soovituste kohene täitmine ei ole võimalik, püüavad lepinguosalised nende täitmiseks vajalikus tähtajas kokkuleppele jõuda. Sellisel juhul peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, hiljemalt 30 päeva pärast lõpparuande kättesaamist teatama kaebuse esitanud lepinguosalisele ja partnerluskomiteele, kui kiiresti ta suudab soovitused täita („mõistlik tähtaeg“).
2. Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks vajalikus mõistlikus tähtajas kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline esitada 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 sätestatud teate saamist algsele vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. See taotlus tuleb samal ajal saata teisele lepinguosalisele ja partnerluskomiteele. Vahekohus esitab otsuse mõistliku tähtaja kohta lepinguosalistele ja partnerluskomiteele 20 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva.
3. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele kirjalikult lõpparuande soovituste täitmisel tehtud edusammudest. Sellekohane teade esitatakse kirjalikult hiljemalt üks kuu enne mõistliku tähtaja möödumist.
4. Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada.
Artikkel 329
Vahekohtu lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine
1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja partnerluskomiteele, milliseid meetmeid ta on võtnud lõpparuande soovituste täitmiseks. Teade esitatakse enne mõistliku tähtaja möödumist.
2. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele küsimuses, kas käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teatatud meede on võetud või kas see meede vastab käesoleva jaotise sätetele, võib kaebuse esitanud lepinguosaline esitada kirjaliku taotluse, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Sellisest taotlusest tuleb teavitada samaaegselt lepinguosalist, kelle vastu kaebus esitati. Taotluses märgitakse ära vaidlusalune meede ja selgitatakse, mil viisil see meede on vastuolus osutatud sätetega; sealhulgas esitatakse selgelt kaebuse õiguslik alus. Vahekohus esitab oma aruande lepinguosalistele ja partnerluskomiteele 45 päeva jooksul pärast taotluse saamise kuupäeva.
Artikkel 330
Ajutised meetmed soovituste täitmata jätmise korral
1. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist ühestki vahekohtu lõpparuande soovituste täitmiseks võetud meetmest või kui vahekohus leiab, et nende täitmiseks ei ole võetud ühtki meedet või et meede, millest on artikli 329 lõike 1 kohaselt teatatud, ei ole kooskõlas kõnealuse lepinguosalise käesoleva jaotise kohaste kohustustega, peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel ja pärast temaga konsulteerimist pakkuma ajutist kompensatsiooni.
2. Juhul kui kaebuse esitanud lepinguosaline otsustab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajutist kompensatsiooni mitte taotleda või kui selline taotlus esitatakse, kuid kompensatsiooni suhtes ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja möödumist või käesoleva lepingu artikli 329 lõike 2 kohase vahekohtu aruande esitamist, on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus peatada käesolevast jaotisest tulenevate kohustuste täitmine, teatades sellest teisele lepinguosalisele ja partnerluskomiteele. Teates märgitakse, millises ulatuses kohustuste täitmine peatatakse, kuid kohustuste täitmise peatamine ei tohi olla suurem rikkumise tulemusena saamata jäänud või vähenenud kasu ulatusest. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise kümme päeva pärast seda, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai kätte kõnealuse teate, kui viimane ei ole taotlenud käesoleva artikli lõike 3 kohast vahekohtumenetluse algatamist.
3. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamise ulatus ei ole võrdväärne rikkumise tulemusena saamata jäänud või vähenenud kasu ulatusega, võib ta esitada algsele vahekohtule kirjaliku taotluse selles küsimuses otsuse tegemiseks. Sellisest taotlusest teatatakse kaebuse esitanud lepinguosalisele ja partnerluskomiteele enne lõikes 2 nimetatud kümnepäevase tähtaja möödumist. Algne vahekohus teeb oma otsuse kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta lepinguosalistele ja partnerluskomiteele teatavaks 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Kohustuste täitmist ei peatata enne, kui algne vahekohus on oma otsuse teatavaks teinud. Kohustuste täitmine peatatakse vahekohtu aruandes nimetatud ulatuses.
4. Käesoleva artikli kohane kohustuste peatamine ja kompenseerimine on ajutine ja seda ei kohaldata, kui:
a) |
lepinguosalised on jõudnud kokkuleppele mõlemat poolt rahuldavas lahenduses vastavalt artiklile 334; |
b) |
lepinguosalised on jõudnud kokkuleppele, et artikli 329 lõike 1 kohaselt teatavaks tehtud meetmete võtmise tulemusel on lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, täitnud käesoleva jaotise tingimused, või |
c) |
meetmed, mis vastavalt artikli 329 lõike 2 kohasele vahekohtu otsusele ei ole kooskõlas käesoleva jaotise tingimustega, on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste tingimustega kooskõlla viidud. |
Artikkel 331
Vahekohtu soovituste täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine pärast ajutiste meetmete kehtestamist
1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja partnerluskomiteele meetmetest, mis ta on võtnud pärast kontsessioonide peatamist või ajutise kompensatsiooni kohaldamist vahekohtu aruande soovituste täitmiseks. Kaebuse esitanud lepinguosaline lõpetab kontsessioonide peatamise 30 päeva jooksul pärast teate saamist, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud juhtudel. Juhul kui kohaldatakse kompensatsiooni, kuid välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel, võib lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, lõpetada kompensatsiooni kohaldamise 30 päeva jooksul pärast seda, kui ta on esitanud teate vahekohtu otsuse täitmise kohta.
2. Kui lepinguosalised ei jõua 30 päeva jooksul pärast teate saamise kuupäeva kokkuleppele, kas selle lepinguosalise teatatud meede, kelle vastu kaebus esitati, viib tema tegevuse vastavusse osutatud sätetega, esitab kaebuse esitanud lepinguosaline algsele vahekohtule kirjaliku taotluse selles küsimuses otsuse tegemiseks. See taotlus tuleb samal ajal saata teisele lepinguosalisele ja partnerluskomiteele. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ja partnerluskomiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on kooskõlas käesoleva jaotisega, tuleb olenevalt olukorrast lõpetada kohustuste täitmise peatamine või kompensatsioon. Kui vahekohus leiab, et meede, millest lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on teatanud vastavalt lõikele 1, ei ole kooskõlas käesoleva jaotisega, tuleb vahekohtu otsust arvesse võttes korrigeerida kohustuste täitmise peatamise või kompensatsiooni ulatust.
Artikkel 332
Vahekohtunike asendamine
Kui algne vahekohus või mõni selle liige ei saa käesoleva peatüki kohase vahekohtumenetluse käigus vahekohtu töös osaleda, astub tagasi või ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja ta tuleb seetõttu asendada, kohaldatakse artiklis 321 sätestatud korda. Aruande esitamise tähtaega pikendatakse aja võrra, mida on vaja uue vahekohtuniku ametisse nimetamiseks, kuid mitte rohkem kui 20 päeva võrra.
Artikkel 333
Vahekohtumenetluse ja soovituste täitmise menetluse peatamine ja lõpetamine
Kui vahekohus saab mõlemalt lepinguosaliselt taotluse, peatab ta oma töö lepinguosaliste vahel kokku lepitud tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks. Vahekohus jätkab oma tööd enne selle tähtaja lõppu mõlema lepinguosalise kirjaliku taotluse korral või kõnealuse perioodi lõpul ühe lepinguosalise kirjaliku taotluse korral. Taotluse esitanud lepinguosaline teatab sellest partnerluskomitee esimehele ja teisele lepinguosalisele. Menetlus lõpetatakse, kui kumbki lepinguosaline ei esita kokkulepitud peatamisaja lõppemisel taotlust jätkata vahekohtu tööd. Vahekohtu töö peatamise korral pikendatakse käesolevas peatükis sätestatud tähtaegu sama aja võrra, mille jooksul vahekohtu töö on peatatud.
Artikkel 334
Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus
1. Lepinguosalised võivad igal ajal leida käesoleva peatüki kohasele vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse.
2. Kui mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus leitakse vahekohtu- või vahendusmenetluse jooksul, teatavad lepinguosalised sellisest lahendusest üheskoos partnerluskomiteele ja vahekohtu eesistujale või vahendajale. Sellise teate saamisel vahekohtumenetlus või vahendusmenetlus lõpetatakse.
3. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul. Lahendust rakendav lepinguosaline teatab kokkulepitud aja jooksul teisele lepinguosalisele kirjalikult kõikidest mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmetest.
Artikkel 335
Kodukord ja käitumisjuhend
1. Käesoleva peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerivad käesoleva peatüki, kodukorra ja käitumisjuhendi sätted.
2. Partnerluskomitee võtab oma esimesel koosolekul otsusega vastu kodukorra ja käitumisjuhendi ning võib oma otsusega neid muuta.
3. Vahekohtu istungid on avalikud, kui kodukorras ei ole ette nähtud teisiti.
Artikkel 336
Teave ja tehniline nõustamine
1. Vahekohus võib lepinguosalise taotlusel, mis saadetakse samaaegselt vahekohtule ja teisele lepinguosalisele, või omal algatusel nõuda muu hulgas vaidluses osalevatelt lepinguosalistelt mis tahes teavet, mida ta peab vahekohtu ülesannete täitmiseks vajalikuks. Lepinguosalised vastavad vahekohtu teabepäringule kiiresti ja ammendavalt.
2. Vahekohus võib lepinguosalise taotlusel, mis saadetakse samaaegselt vahekohtule ja teisele lepinguosalisele, või omal algatusel küsida mis tahes teavet, mida ta peab vahekohtu ülesannete täitmiseks vajalikuks. Vahekohtul on õigus küsida ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Enne ekspertide valimist konsulteerib vahekohus lepinguosalistega.
3. Lepinguosaliste territooriumil asutatud juriidilistel ja füüsilistel isikutel on vastavalt kodukorrale õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid.
4. Kogu käesoleva artikli kohaselt saadud teave tuleb teha teatavaks mõlemale lepinguosalisele, et nad saaksid esitada märkusi.
Artikkel 337
Tõlgendamisreeglid
Vahekohus tõlgendab käesoleva jaotise sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavadele, sh 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonis sätestatud eeskirjadele. Vahekohus võtab arvesse ka asjakohaseid tõlgendusi, mis on esitatud WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võetud WTO vaekogude ja apellatsioonikogu otsustes. Vahekohtu aruanded ei suurenda ega vähenda lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad käesolevast lepingust.
Artikkel 338
Vahekohtu otsused ja aruanded
1. Vahekohus püüab teha kõik otsused konsensuse alusel. Kui aga konsensuslikku otsust ei suudeta teha, otsustatakse vaidlusalune küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avalikustata ühelgi juhul.
2. Vahekohtu aruandes esitatakse tuvastatud asjaolud, asjakohaste sätete kohaldatavus ning vahekohtu tähelepanekute ja järelduste põhjendus.
3. Lepinguosalised aktsepteerivad vahekohtu otsuseid ja aruandeid tingimusteta ning need ei loo füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi.
4. Partnerluskomitee avaldab vahekohtu aruande, tingimusel et järgitakse kodukorras sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõudeid.
Artikkel 339
Vahekohtunike nimekirjad
1. Partnerluskomitee koostab lepinguosaliste ettepanekute alusel hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. Nimekiri koosneb kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekiri ning selliste isikute osanimekiri, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja ülesandeid. Igasse osanimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Partnerluskomitee tagab, et nimekiri on alati täielik.
2. Vahekohtunikel peavad olema tõendatud teadmised õiguse, rahvusvahelise kaubanduse ja muudes käesoleva jaotisega seotud valdkondades. Nad peavad olema sõltumatud ja täitma oma ülesandeid üksikisikuna, ei tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ning peavad järgima käitumisjuhendit. Vahekohtu eesistujal peab olema vaidluste lahendamise menetluse läbiviimise kogemus.
3. Partnerluskomitee võib koostada 15 isikust koosnevaid lisanimekirju, millesse kuuluvad käesoleva jaotisega hõlmatud konkreetsete valdkondade asjatundjad. Lepinguosaliste kokkuleppel võib vahekohtu moodustamisel kasutada lisanimekirju artiklis 321 sätestatud korras.
Artikkel 340
Vaidluste lahendamise organi valik
1. Kui vaidlus käsitleb konkreetset meedet, mis väidetavalt rikub käesoleva lepingu kohast kohustust või sisuliselt samaväärset kohustust, mis tuleneb muust rahvusvahelisest lepingust, millega lepinguosalised on ühinenud, sealhulgas WTO asutamislepingust, valib vaidluste lahendamise organi kaebuse esitanud lepinguosaline.
2. Kui lepinguosaline on vastavalt käesolevale peatükile või muule rahvusvahelisele lepingule valinud vaidluste lahendamise organi ja algatanud vaidluse lahendamise menetluse, ei algata ta lõikes 1 nimetatud konkreetse meetmega seoses vaidluse lahendamise menetlust muu lepingu kohaselt, välja arvatud juhul, kui esimesena valitud vaidluste lahendamise organ ei saa menetluslikel või kohtualluvuslikel põhjustel otsust teha.
3. Käesoleva artikli kohaldamisel:
a) |
käesoleva peatüki kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada artikli 320 kohane vahekohus; |
b) |
WTO asutamislepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega moodustada WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohane vahekohus ning |
c) |
muu lepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks kooskõlas kõnealuse lepingu asjaomaste sätetega. |
4. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, ei takista käesolevas lepingus sätestatu lepinguosalist peatamast oma kohustuste täitmist, kui tal on selleks WTO vaidluste lahendamise organi luba. WTO asutamislepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalist peatamast käesoleva peatüki kohaste kohustuste täitmist.
Artikkel 341
Tähtajad
1. Kõiki käesolevas peatükis sätestatud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu aruannete esitamise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades, kusjuures esimene päev on viidatud toimingule või sündmusele järgnev päev, kui ei ole ette nähtud teisiti.
2. Kõiki käesolevas peatükis osutatud tähtaegu võib muuta vaidluses osalevate lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Vahekohus võib igal ajal teha lepinguosalistele ettepaneku muuta käesolevas peatükis osutatud tähtaegu, esitades nimetatud ettepaneku põhjenduse.
Artikkel 342
Hagi esitamine Euroopa Liidu Kohtule
1. Lõikes 2 sätestatud menetlust kohaldatakse vaidluste puhul, mis käsitlevad artiklite 169, 180, 189 ja 192 ühtlustamissätete tõlgendamist.
2. Kui lõikes 1 nimetatud vaidluse käigus tõstatatakse Euroopa Liidu õigusnormi tõlgendamise küsimus, palub vahekohus Euroopa Liidu Kohtul teha küsimuse kohta eelotsus, tingimusel et selle küsimuse lahendamine on vajalik vahekohtu otsuse tegemiseks. Sellistel juhtudel peatatakse vahekohtu otsuste suhtes kohaldatavate tähtaegade kulgemine seniks, kuni Euroopa Liidu Kohus on teinud oma otsuse. Euroopa Liidu Kohtu otsused on vahekohtule siduvad.
VII JAOTIS
RAHALINE ABI NING PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED
1. PEATÜKK
Rahaline abi
Artikkel 343
Armeenia Vabariik saab rahalist abi asjaomaste Euroopa Liidu rahastamismehhanismide ja -vahendite kaudu. Armeenia Vabariik võib laenu saada ka Euroopa Investeerimispangalt, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt ning muudelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt. Rahaline abi peab aitama saavutada käesoleva lepingu eesmärke ja seda antakse käesoleva peatüki kohaselt.
Artikkel 344
1. Rahalise abi andmise peamised põhimõtted peavad olema kooskõlas asjakohaste Euroopa Liidu rahastamisvahendeid käsitlevate määrustega.
2. Lepinguosaliste vahel kokku lepitud Euroopa Liidu rahalise abi prioriteetsed valdkonnad nähakse ette iga-aastastes tegevusprogrammides, mis põhinevad mitmeaastastel raamistikel, milles kajastuvad kokkulepitud poliitilised prioriteedid. Kõnealuste programmidega kehtestatud abisummade puhul võetakse arvesse Armeenia Vabariigi vajadusi, valdkondlikku suutlikkust ja reformide edukust, eelkõige käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.
3. Olemasolevate vahendite parimaks ärakasutamiseks püüavad lepinguosalised tagada, et Euroopa Liidu abi rakendatakse tihedas koostöös ja kooskõlastatult teiste doonorriikide, abiorganisatsioonide ja rahvusvaheliste finantsasutustega ning vastavalt rahvusvaheliste abi tõhususe põhimõttele.
4. Euroopa Liit võib anda Armeenia Vabariigi taotlusel Armeenia Vabariigile makromajandusliku finantsabi, kui on täidetud kohaldatavad tingimused.
Artikkel 345
Rahalise abi põhiline õiguslik, haldus- ja tehniline baas määratakse kindlaks lepinguosaliste vastavasisuliste lepingute raames.
Artikkel 346
Partnerlusnõukogule teatatakse rahalise abi alal tehtud edusammudest ja selle rakendamisest ning selle mõjust käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele. Selleks esitavad lepinguosaliste asjaomased asutused vastastikkuse põhimõttel pidevalt asjakohast järelevalve- ja hindamisteavet.
Artikkel 347
Lepinguosalised annavad abi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning teevad koostööd Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi finantshuvide kaitsmisel vastavalt käesoleva jaotise 2. peatükile.
2. PEATÜKK
Pettusevastased ja kontrollisätted
Artikkel 348
Mõisted
Käesolevas peatükis kasutatakse käesoleva lepingu I protokollis sätestatud mõisteid.
Artikkel 349
Kohaldamisala
Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahel tulevikus sõlmitavate lepingute ja rahastamisvahendite suhtes ning kõigi muude Euroopa Liidu rahastamisvahendite suhtes, millega Armeenia Vabariigi ametiasutused või muud Armeenia Vabariigi jurisdiktsiooni all olevad üksused või isikud võivad ühineda, ilma et see piiraks muid täiendavaid sätteid, mis reguleerivad auditeid, kohapealseid kontrolle, inspekteerimisi, kontrollimeetmeid ja pettusevastaseid meetmeid, kaasa arvatud Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) omi.
Artikkel 350
Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse ennetamise meetmed
Lepinguosalised võtavad tulemuslikke meetmeid, et ennetada ja tõkestada ELi vahendite kasutamisega seotud pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust, andes muu hulgas vastastikust haldus- ja õigusabi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.
Artikkel 351
Operatiivtasandi teabevahetus ja edasine koostöö
1. Käesoleva peatüki nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi pädevad asutused korrapäraselt teavet ning peavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel konsultatsioone.
2. Euroopa Pettustevastane Amet võib oma Armeenia Vabariigi partneritega kokku leppida edasises koostöös pettustevastase võitluse valdkonnas, sealhulgas sõlmida operatiivtöö kokkuleppeid Armeenia Vabariigi asutustega.
3. Isikuandmete edastamise ja töötlemise suhtes kohaldatakse artiklit 13.
Artikkel 352
Koostöö euro ja drammi kaitsmiseks võltsimise vastu
Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi pädevad asutused teevad koostööd, et tõhusalt kaitsta eurot ja drammi võltsimise vastu. Koostöö hõlmab abi, mis on vajalik euro ja drammi võltsimise ennetamiseks ja tõkestamiseks, sealhulgas teabevahetust.
Artikkel 353
Pettuse, korruptsiooni ja eeskirjade eiramise ennetamine
1. ELi vahendite kasutamisel kontrollivad Armeenia Vabariigi asutused korrapäraselt, kas ELi vahenditest rahastatavaid meetmeid rakendatakse nõuetekohaselt. Nad võtavad vajalikke meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuste ennetamiseks ja heastamiseks.
2. Armeenia Vabariigi ametiasutused võtavad vajalikke meetmeid igasuguse aktiivse ja passiivse korruptsiooni ennetamiseks ja heastamiseks ning igasuguse huvide konflikti välistamiseks kõigil ELi vahendite rakendamise etappidel.
3. Armeenia Vabariigi ametiasutused teatavad Euroopa Komisjonile kõigist võetud ennetusmeetmetest.
4. Selleks esitavad Armeenia Vabariigi pädevad asutused komisjonile kogu teabe ELi vahendite kasutamise kohta ning annavad Euroopa Komisjonile viivitamatult teada oma menetluste ja süsteemide märkimisväärsetest muudatustest.
Artikkel 354
Uurimine ja süüdistuse esitamine
Armeenia Vabariigi ametiasutused tagavad riikliku ja ELi-poolse kontrolli järel uurimise ja vastutusele võtmise kõigis kahtlustatavates ja kinnitust leidnud pettuse, korruptsiooni ja muudes eeskirjade eiramise, sealhulgas huvide konflikti juhtumites. Armeenia Vabariigi pädevaid asutusi võib selle juures vajaduse korral abistada Euroopa Pettustevastane Amet.
Artikkel 355
Pettusest, korruptsioonist ja eeskirjade eiramisest teatamine
1. Armeenia Vabariigi ametiasutused edastavad Euroopa Komisjonile viivitamatult igasuguse teabe, mida nad on saanud kahtlustatavate ja kinnitust leidnud pettuse, korruptsiooni ja muudes eeskirjade eiramise, sealhulgas huvide konflikti kahtlusega juhtumite kohta seoses ELi vahendite kasutamisega. Pettuse- ja korruptsioonikahtluse korral teatakse sellest ka Euroopa Pettustevastasele Ametile.
2. Armeenia Vabariigi ametiasutused teatavad ka kõigist meetmetest, mida nad on võtnud seoses käesoleva artikli alusel edastatud faktidega. Kui pettuste, korruptsiooni ja muude eeskirjade eiramiste kahtlustusi ja kinnitust leidnud juhtumeid, mille kohta aru anda, ei ole esinenud, teatavad Armeenia Vabariigi ametiasutused sellest Euroopa Komisjonile asjaomase allkomitee aastakoosolekul.
Artikkel 356
Auditid
1. Euroopa Komisjonil ja Euroopa Kontrollikojal on õigus kontrollida, kas kõik ELi vahendite kasutamisel kantud kulud on tehtud seaduslikult ja eeskirjadekohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne.
2. Auditeid viiakse läbi nii võetud kohustuste kui ka tehtud maksete põhjal. Auditid põhinevad dokumentidel ja vajaduse korral viiakse need läbi selle üksuse ruumides, kes haldab ELi vahendite kasutamist või osaleb selles; see hõlmab kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on otseselt või kaudselt saanud ELi vahendeid. Auditeid võib läbi viia enne kõnealuse eelarveaasta kontode sulgemist ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemisest.
3. Euroopa Komisjoni inspektorid ning Euroopa Komisjoni või Euroopa Kontrollikoja poolt volitatud isikud võivad teostada dokumentide kontrolli või kohapealseid kontrolle ja auditeid iga üksuse ruumides, kes haldab ELi vahendite kasutamist või osaleb selles, ning tema Armeenia Vabariigis asuvate alltöövõtjate ruumides.
4. Euroopa Komisjonile, tema volitatud isikutele ja Euroopa Kontrollikojale tagatakse auditite teostamiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, objektidele ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonsel kujul olevale teabele. Kõnealusest juurdepääsuõigusest tuleb teavitada kõiki Armeenia Vabariigi riigiasutusi ning see sätestatakse sõnaselgelt käesolevas lepingus viidatud lepingutes, mis sõlmitakse vahendite kasutamiseks.
5. Euroopa Kontrollikoda ja Armeenia Vabariigi auditiasutused teevad oma ülesannete täitmisel koostööd usalduse vaimus, säilitades samal ajal oma sõltumatuse.
Artikkel 357
Kohapealsed kontrollid
1. Euroopa Pettustevastasel Ametil on õigus käesoleva lepingu raames läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et kaitsta Euroopa Liidu finantshuve.
2. Euroopa Pettustevastane Amet valmistab kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised ette ja viib läbi tihedas koostöös Armeenia Vabariigi pädevate asutustega.
3. Armeenia Vabariigi ametiasutusi teavitatakse varakult kontrollide ja inspekteerimiste eesmärgist ja õiguslikust alusest, et nad saaksid osutada kogu vajalikku abi. Selleks võivad kohapealses kontrollis ja inspekteerimisel osaleda ka Armeenia Vabariigi pädevate asutuste ametnikud.
4. Kui Armeenia Vabariigi asjaomased ametiasutused avaldavad selleks huvi, võivad nad koos Euroopa Pettustevastase Ametiga läbi viia ühised kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised.
5. Kui ettevõtjad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, annavad Armeenia Vabariigi ametiasutused kooskõlas Armeenia Vabariigi õigusega Euroopa Pettustevastasele Ametile igakülgset abi, et kohapealse kontrolli ja inspekteerimise saaks edukalt läbi viia.
Artikkel 358
Haldusmeetmed ja -karistused
Euroopa Komisjon võib kehtestada ettevõtjate suhtes haldusmeetmeid ja -karistusi kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, kohaldamise eeskirju. Armeenia Vabariigi ametiasutused võivad kooskõlas kohaldatava siseriikliku õigusega kehtestada meetmeid ja karistusi lisaks esimeses lauses nimetatud meetmetele ja karistustele.
Artikkel 359
Abi tagasinõudmine
1. Kui ELi vahendite kasutamine on usaldatud Armeenia Vabariigi ametiasutustele, on Euroopa Komisjon volitatud alusetult makstud ELi vahendeid tagasi nõudma, kasutades eelkõige finantskorrektsioone. Armeenia Vabariigi ametiasutused võtavad kõik asjakohased meetmed alusetult makstud ELi vahendite tagasinõudmiseks. Selleks et vältida asjaomaste ELi vahendite kadu, võtab Euroopa Komisjon arvesse Armeenia Vabariigi ametiasutuste võetud meetmeid.
2. Lõikes 1 nimetatud juhtudel konsulteerib Euroopa Komisjon enne tagasinõudmisotsuse vastuvõtmist Armeenia Vabariigiga. Tagasinõudmist käsitlevaid vaidlusi lahendab partnerlusnõukogu.
3. Käesoleva jaotise raames tehtud otsused, millega määratakse rahalisi kohustusi isikutele, kes ei ole riigid, pööratakse Armeenia Vabariigis täitmisele järgmiste põhimõtete kohaselt.
a) |
Täitmisele pööramine toimub vastavalt Armeenia Vabariigi tsiviilmenetlusele. Täitekorralduse annab välja Armeenia Vabariigi valitsuse poolt selleks määratud riigiasutus ilma täiendavate formaalsusteta peale täitekorralduse autentsuse tõestamise. Armeenia Vabariigi valitsus teatab Euroopa Komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule selle riigiasutuse nime. |
b) |
Kui punktis a osutatud formaalsused on Euroopa Komisjoni taotlusel lõpetatud, võib Euroopa Komisjon asuda otsust täitma kooskõlas Armeenia Vabariigi õigusaktidega, pöördudes otse pädevasse asutusse. |
c) |
Täitekorralduse õiguspärasust on õigus kontrollida Euroopa Liidu Kohtul. Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Euroopa Komisjon teatab Armeenia Vabariigi ametiasutustele kõigist Euroopa Liidu Kohtu otsustest täitmise peatamise kohta. Armeenia Vabariigi kohtute pädevusse kuuluvad kaebused ebaõige täitmise kohta. |
4. Samadel tingimustel pööratakse täitmisele Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on tehtud käesoleva peatüki kohaldamisalasse kuuluvas lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.
Artikkel 360
Konfidentsiaalsus
Käesoleva peatüki kohaselt edastatud või omandatud teave kuulub ametisaladuste hulka ning seda kaitstakse Armeenia Vabariigi õiguse ja asjaomaste Euroopa Liidu institutsioonide suhtes kehtivate sätete alusel samamoodi nagu muud sarnast teavet. Seda teavet võib edastada ainult sellistele isikutele Euroopa Liidu institutsioonides, liikmesriikides ja Armeenia Vabariigis, kelle ülesanded nõuavad selle teadmist, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.
Artikkel 361
Õigusaktide ühtlustamine
Armeenia Vabariik ühtlustab oma õigusaktid XII lisas osutatud Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega vastavalt nimetatud lisale.
VIII JAOTIS
INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
1. PEATÜKK
Institutsiooniline raamistik
Artikkel 362
Partnerlusnõukogu
1. Käesolevaga moodustatakse partnerlusnõukogu. Partnerlusnõukogu jälgib käesoleva lepingu rakendamist ja vaatab selle korrapäraselt läbi.
2. Partnerlusnõukogusse kuuluvad lepinguosaliste esindajad ministrite tasandil ning nõukogu kohtub korrapäraste ajavahemike järel vähemalt üks kord aastas ja ka siis, kui see osutub vajalikuks. Vastastikusel kokkuleppel võib partnerlusnõukogu kokku tulla kõigis vajalikes koosseisudes.
3. Partnerlusnõukogu vaatab läbi olulisemad käesoleva lepinguga seotud küsimused ning muud ühist huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada käesoleva lepingu eesmärgid.
4. Partnerlusnõukogu võtab vastu oma kodukorra.
5. Partnerlusnõukogu eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Armeenia Vabariigi esindaja.
6. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on partnerlusnõukogul õigus teha käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel otsuseid lepingu kohaldamisala ulatuses. Otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks asjakohaseid meetmeid. Partnerlusnõukogu võib anda ka soovitusi. Ta võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, kui asjaomased sisemenetlused on lõpule viidud.
7. Partnerlusnõukogu on koht, kus vahetatakse teavet nii koostamisel olevate kui ka kehtivate Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi õigusaktide ning nende rakendamise, täitmise tagamise ja nende täitmiseks võetud meetmete kohta.
8. Partnerlusnõukogu võib ajakohastada ja muuta käesoleva lepingu lisasid, ilma et see mõjutaks VI jaotise erisätete kohaldamist.
Artikkel 363
Partnerluskomitee
1. Käesolevaga moodustatakse partnerluskomitee. Komitee abistab partnerlusnõukogu tema ülesannete täitmisel.
2. Partnerluskomiteesse kuuluvad lepinguosalise esindajad on tavaliselt kõrgemad ametnikud.
3. Partnerluskomitee eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Armeenia Vabariigi esindaja.
4. Partnerlusnõukogu määrab oma kodukorras kindlaks partnerluskomitee toimimise ja ülesanded, mille hulka kuulub partnerlusnõukogu kohtumiste ettevalmistamine. Partnerluskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas.
5. Partnerlusnõukogu võib partnerluskomiteele delegeerida kõiki oma volitusi, sealhulgas siduvate otsuste vastuvõtmise õigust.
6. Partnerluskomiteel on õigus vastu võtta otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel ja valdkondades, milles partnerlusnõukogu on talle volitused delegeerinud. Kõnealused otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning nad võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid. Partnerluskomitee võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel, võttes nõuetekohaselt arvesse lepinguosaliste asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist.
7. Kõigi VI jaotisega seonduvate küsimuste käsitlemiseks tuleb partnerluskomitee kokku erikoosseisus. See partnerluskomitee erikoosseis kohtub vähemalt üks kord aastas.
Artikkel 364
Allkomiteed ja muud organid
1. Partnerluskomiteed abistavad käesoleva lepingu kohaselt moodustatud allkomiteed ja muud organid.
2. Partnerlusnõukogu võib luua konkreetsetes valdkondades allkomitee või muu organi, mis on vajalik käesoleva lepingu rakendamiseks, ning määrab kindlaks selle koosseisu, ülesanded ja tegevuspõhimõtted.
3. Allkomiteed annavad oma tegevuse kohta korrapäraselt aru partnerluskomiteele.
4. Allkomiteede olemasolu ei takista lepinguosalisi mis tahes küsimuses pöördumast otse partnerluskomitee, sealhulgas kaubanduskoosseisus kokku tulnud partnerluskomitee poole.
Artikkel 365
Parlamentaarne partnerluskomitee
1. Käesolevaga moodustatakse parlamentaarne partnerluskomitee. Komiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi parlamendi liikmed ning see on foorum, kus nad saavad kohtuda ja mõtteid vahetada. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant.
2. Parlamentaarne partnerluskomitee kehtestab oma kodukorra.
3. Parlamentaarse partnerluskomitee eesistujaks on tema kodukorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Parlamendi esindaja ja Armeenia Vabariigi parlamendi esindaja.
4. Parlamentaarne partnerluskomitee võib partnerlusnõukogult nõuda käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel parlamentaarsele partnerluskomiteele esitab.
5. Parlamentaarsele partnerluskomiteele teatatakse partnerlusnõukogu otsustest ja soovitustest.
6. Parlamentaarne partnerluskomitee võib anda partnerlusnõukogule soovitusi.
7. Parlamentaarne partnerluskomitee võib luua parlamentaarseid partnerluse allkomiteesid.
Artikkel 366
Kodanikuühiskonna platvorm
1. Lepinguosalised toetavad kodanikuühiskonna esindajate korrapäraseid kohtumisi, et teavitada neid käesoleva lepingu rakendamisest ja saada nendepoolset teavet.
2. Käesolevaga moodustatakse kodanikuühiskonna platvorm. Kodanikuühiskonna platvorm koosneb Euroopa Liidu kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatest, muu hulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmetest, ning Armeenia Vabariigi kodanikuühiskonna organisatsioonide, võrgustike ja platvormide, sealhulgas idapartnerluse riikliku platvormi esindajatest, kellele see on kohtumise ja mõttevahetuse kohaks. Kodanikuühiskonna platvorm tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant.
3. Kodanikuühiskonna platvorm kehtestab oma kodukorra. Kodukorras sätestatakse muu hulgas läbipaistvuse, kaasatuse ja rotatsiooni põhimõtted.
4. Kodanikuühiskonna platvormi eesistujaks on tema kodukorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Liidu kodanikuühiskonna esindaja ja Armeenia Vabariigi kodanikuühiskonna esindaja.
5. Kodanikuühiskonna platvormi teavitatakse partnerlusnõukogu otsustest ja soovitustest.
6. Kodanikuühiskonna platvorm võib anda soovitusi partnerlusnõukogule, partnerluskomiteele ja parlamentaarsele partnerluskomiteele.
7. Partnerluskomitee ja parlamentaarne partnerluskomitee korraldavad korrapäraseid kohtumisi kodanikuühiskonna platvormi esindajatega, et kuulata ära nende seisukohad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise kohta.
2. PEATÜKK
Üld- ja lõppsätted
Artikkel 367
Pöördumine kohtutesse ja haldusasutustesse
Kumbki lepinguosaline kohustub käesoleva lepingu kohaldamisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita võrreldes tema enda kodanikega pöördumisel lepinguosalise pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi.
Artikkel 368
Julgeolekuerandid
Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata kui nõuet, mis:
a) |
kohustab kumbagi lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks; |
b) |
takistab kumbagi lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks:
|
c) |
takistab lepinguosalist võtmast mis tahes meetmeid, et täita oma kohustusi, mis ta on võtnud vastavalt ÜRO hartale rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise nimel. |
Artikkel 369
Mittediskrimineerimine
1. Käesoleva lepinguga reguleeritavates valdkondades kehtivad järgmised põhimõtted, ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:
a) |
meetmed, mida Armeenia Vabariik rakendab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide suhtes, ei tohi põhjustada liikmesriikide ega nende füüsiliste ja juriidiliste isikute diskrimineerimist ning |
b) |
meetmed, mida Euroopa Liit ja selle liikmesriigid rakendavad Armeenia Vabariigi suhtes, ei tohi põhjustada Armeenia Vabariigi füüsiliste ja juriidiliste isikute diskrimineerimist. |
2. Lõige 1 ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.
Artikkel 370
Järkjärguline ühtlustamine
Armeenia Vabariik ühtlustab järk-järgult oma õigusaktid lisades osutatud Euroopa Liidu õigusaktidega käesolevas lepingus sätestatud kohustuste alusel ja nimetatud lisade kohaselt. See säte ei piira VI jaotises esitatud erisätete kohaldamist.
Artikkel 371
Dünaamiline ühtlustamine
Kooskõlas eesmärgiga järk-järgult ühtlustada Armeenia Vabariigi õigusaktid ELi õigusaktidega vaatab partnerlusnõukogu korrapäraselt läbi ja ajakohastab käesoleva lepingu lisad, et võtta muu hulgas arvesse ELi õiguse arengut ja kohaldatavaid standardeid, mis on sätestatud lepinguosaliste poolt asjakohasteks peetavates rahvusvahelistes õigusaktides, kui lepinguosaliste asjaomased sisemenetlused on lõpule viidud. See säte ei piira VI jaotises esitatud erisätete kohaldamist.
Artikkel 372
Järelevalve and õigusaktide ühtlustamise hindamine
1. Järelevalve on käesoleva lepinguga hõlmatud meetmete rakendamise ja täitmise edusammude järjepidev hindamine. Lepinguosalised teevad koostööd, et soodustada järelevalvet käesoleva lepinguga loodud institutsioonilises raamistikus.
2. Euroopa Liit hindab käesolevas lepingus osutatud Armeenia Vabariigi õigusaktide ühtlustamist ELi õigusaktidega. Hindamine hõlmab rakendamise ja täitmise aspekte. Euroopa Liit võib hindamise läbi viia iseseisvalt või kokkuleppel Armeenia Vabariigiga. Hindamisprotsessi lihtsustamiseks annab Armeenia Vabariik Euroopa Liidule aru ühtlustamisel tehtud edusammude kohta, vajaduse korral enne käesolevas lepingus sätestatud üleminekuperioodide lõppu. Aruandlus- ja hindamisprotsessi, sealhulgas hindamise korra ja sageduse puhul võetakse arvesse käesolevas lepingus või käesoleva lepingu alusel asutatud rahvusvaheliste organite otsustes sätestatud erikorda.
3. Õigusaktide ühtlustamise hindamine võib hõlmata kohapealseid missioone, vajaduse korral Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja ametite, vabaühenduste, järelevalveasutuste, sõltumatute ekspertide ja teiste osalusel.
Artikkel 373
Järelevalvetoimingute, sealhulgas ühtlustamise hindamise tulemused
1. Järelevalvetoimingute, sealhulgas käesoleva lepingu artiklis 372 sätestatud ühtlustamise hindamise tulemusi arutatakse kõigis käesoleva lepingu alusel moodustatud asjaomastes organites. Sellised organid võivad vastu võtta ühiseid soovitusi, mis esitatakse partnerlusnõukogule.
2. Kui lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu VI jaotisega hõlmatud vajalikud meetmed on rakendatud ja neid täidetakse, teeb partnerlusnõukogu temale käesoleva lepingu artikli 319 lõikega 3 ja artikli 335 lõikega 2 antud volituste alusel otsuse turu edasises avamise kohta, kui see on VI jaotisega ette nähtud.
3. Partnerlusnõukogule lõike 1 kohaselt esitatud ühissoovituse või sellise soovituse suhtes kokkuleppele mittejõudmise suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu VI jaotises nimetatud vaidluste lahendamise menetlust. Geograafiliste tähiste allkomitee tehtud otsuse või allkomitee poolt otsuse tegemata jätmise suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu VI jaotises nimetatud vaidluste lahendamise menetlust.
Artikkel 374
Piirangud maksebilansiraskuste ja väliste finantsraskuste korral
1. Lepinguosaline, kellel on tõsised maksebilansiraskused või välised finantsraskused või keda sellised raskused ohustavad, võib võtta ja säilitada kaitse- ja piiravaid meetmeid, mis mõjutavad kapitali liikumist, makseid ja ülekandeid.
2. Lõikes 1 osutatud meetmed:
a) |
ei tohi lepinguosalist kohelda vähem soodsalt kui samasuguses olukorras olevat kolmandat isikut; |
b) |
peavad olema vastavuses 1944. aasta Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga, kui see on kohaldatav; |
c) |
ei tohi põhjustada põhjendamatut kahju teise lepinguosalise kaubanduslikele, majanduslikele ega finantshuvidele; |
d) |
peavad olema ajutised ja need tuleb järk-järgult kõrvaldada, kui lõikes 1 kirjeldatud olukord paraneb. |
3. Lepinguosaline võib oma maksebilansi ja välise finantspositsiooni kaitseks võtta ja säilitada piiravaid meetmeid kaupadega kauplemise suhtes. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas GATT 1994-ga ja GATT 1994 maksebilansisätete käsitusleppega.
4. Lepinguosaline võib oma maksebilansi või välise finantspositsiooni kaitseks võtta piiravaid meetmeid teenuskaubanduse suhtes. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas teenustekaubanduse üldlepinguga.
5. Kui lepinguosaline säilitab või on vastu võtnud lõikes 1 osutatud piiravad meetmed, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele ja esitab võimalikult kiiresti nende kaotamise ajakava.
6. Kui kehtestatakse või säilitatakse käesoleva artikli kohased piirangud, peetakse partnerluskomitees kiiresti konsultatsioone, juhul kui selliseid konsultatsioone juba ei peeta käesolevast lepingust olenemata.
7. Konsultatsioonide käigus analüüsitakse meetmete võtmist põhjustanud maksebilansiraskusi või väliseid finantsraskusi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:
a) |
raskuste laad ja ulatus; |
b) |
majanduslik ja kaubanduslik väliskeskkond või |
c) |
võimalikud alternatiivsed parandusmeetmed. |
8. Konsultatsioonide käigus uuritakse piiravate meetmete vastavust lõigetele 1 ja 2.
9. Konsultatsioonide käigus aktsepteerivad lepinguosalised kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud statistilisi ja muid andmeid valuuta, rahavarude ja maksebilansi kohta ning järelduste tegemisel võetakse arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangut asjaomase lepinguosalise maksebilansi ja välise finantspositsiooni kohta.
Artikkel 375
Maksustamine
1. Käesolevat lepingut kohaldatakse maksumeetmete suhtes üksnes sedavõrd, kuivõrd see on vajalik käesoleva lepingu sätete kohaldamiseks.
2. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks võtmast või rakendamast meedet, mille eesmärk on takistada maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidumist vastavalt topeltmaksustamise vältimise lepingute maksustamissätetele, muudele maksukokkulepetele või siseriiklikele maksuseadustele.
Artikkel 376
Volitatud asutus
Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, tagavad lepinguosalised, et kõik isikud, sealhulgas riigi osalusega ettevõtted, eri- või eelisõigustega ettevõtted ja määratud monopolid, keda lepinguosaline on volitanud täitma regulatiiv-, haldus- või valitsusfunktsioone mis tahes valitsustasandil, tegutsevad neid volitusi täites kooskõlas lepinguosaliste kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus.
Artikkel 377
Kohustuste täitmine
1. Lepinguosalised võtavad kõik meetmed, mis on vajalikud käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise.
2. Lepinguosalised lepivad kokku, et mõlema lepinguosalise taotlusel peavad nad viivitamata sobivate kanalite kaudu nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja muid omavaheliste suhete asjakohaseid tahke.
3. Lepinguosalised esitavad käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seonduvad vaidlused artikli 378 kohaselt lahendamiseks partnerlusnõukogule.
4. Partnerlusnõukogu võib vaidluse lahendada siduva otsusega kooskõlas artikliga 378.
Artikkel 378
Vaidluste lahendamine
1. Kui lepinguosaliste vahel tekkib vaidlus käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamise üle, esitab emb-kumb lepinguosaline teisele lepinguosalisele ja partnerlusnõukogule ametliku taotluse vaidluse lahendamiseks. Erandina kohaldatakse käesoleva lepingu VI jaotise tõlgendamise ja rakendamisega seonduvate vaidluste puhul üksnes VI jaotise 13. peatükki.
2. Lepinguosalised püüavad leida vaidlustele lahenduse heas usus toimuvate konsultatsioonide kaudu partnerlusnõukogus, eesmärgiga saavutada võimalikult kiiresti mõlemale lepinguosalisele vastuvõetav lahendus.
3. Vaidluse üle võib pidada konsultatsioone ka partnerluskomitee või artiklis 364 osutatud asjaomaste organite koosolekutel vastavalt lepinguosalistevahelisele kokkuleppele või emma-kumma lepinguosalise taotluse alusel. Konsultatsioone võib pidada ka kirjalikult.
4. Lepinguosalised esitavad partnerlusnõukogule, partnerluskomiteele või muudele asjakohastele allkomiteedele või organitele kogu olukorra põhjalikuks uurimiseks vajaliku teabe.
5. Vaidlus loetakse lahendatuks, kui partnerlusnõukogu on teinud vastavalt artikli 377 lõikele 4 vaidluse lahendamiseks siduva otsuse või kui ta teatab, et vaidlus on lõppenud.
6. Konsultatsioonide käigus avalikustatud teave on konfidentsiaalne.
Artikkel 379
Kohustuste täitmata jätmisega kaasnevad asjakohased meetmed
1. Lepinguosaline võib võtta asjakohaseid meetmeid, kui vaidlust ei lahendata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil teatati artikli 378 kohasest ametlikust vaidluse lahendamise taotlusest, ja kui kaebuse esitanud lepinguosaline on endiselt seisukohal, et teine lepinguosaline ei ole täinud käesolevast lepingust tulenevat kohustust. Kolmekuulise konsulteerimisperioodi nõuet ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud erandjuhtudel.
2. Asjakohaste meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käeoleva lepingu toimimist kõige vähem. Selliste meetmete hulka ei tohi kuuluda käesoleva lepingu VI jaotises sätestatud õiguste ja kohustuste peatamine, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 3 kirjeldatud juhtudel. Käesoleva artikli lõike 1 kohastest meetmetest teatatakse viivitamata partnerlusnõukogule ja nende suhtes konsulteeritakse vastavalt artikli 377 lõikele 2 ning nendega seonduvaid vaidlusi lahendatakse vastavalt artikli 378 lõigetele 2 ja 3.
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud erandid on:
a) |
käesoleva lepingu denonsseerimine vastuolus rahvusvahelise õiguse üldnormidega ja |
b) |
käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud lepingu oluliste tingimuste rikkumine teise lepinguosalise poolt. |
Artikkel 380
Seos muude lepingutega
1. Käesolev leping asendab partnerluslepingu. Kõikides muudes lepinguosaliste vahel sõlmitud kokkulepetes olevaid viiteid partnerluslepingule käsitatakse viidetena käesolevale lepingule.
2. Kuni füüsiliste ja juriidiliste isikute ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kontekstis ei mõjuta käesolev leping neid õigusi, mis on neile isikutele tagatud ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Armeenia Vabariiki siduvate kehtivate lepingutega.
3. Kehtivaid kokkuleppeid, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate konkreetsete koostöövaldkondadega, käsitatakse käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete ja ühise institutsioonilise raamistiku osana.
4. Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut täiendada, sõlmides erilepinguid käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades. Sellised erilepingud on käesoleva lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete ja ühise institutsioonilise raamistiku osa.
5. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu asjakohaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega selle alusel võetavad meetmed mingil moel Euroopa Liidu liikmesriikide õigust teha Armeenia Vabariigiga kahepoolset koostööd ja sõlmida vajaduse korral temaga uusi koostöölepinguid.
Artikkel 381
Kehtivusaeg
1. Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks.
2. Kummalgi lepinguosalisel on õigus käesolev leping denonsseerida, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu teisele lepinguosalisele kirjalikult. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.
Artikkel 382
Lepinguosaliste määratlus
Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosaline“ ühelt poolt Euroopa Liitu või selle liikmesriike või Euroopa Liitu ja selle liikmesriike vastavalt nende pädevusele, mis tuleneb Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust, ja asjakohastel juhtudel ka Euratomi vastavalt selle pädevusele, mis tuleneb Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingust, ning teiselt poolt Armeenia Vabariiki.
Artikkel 383
Territoriaalne kohaldamisala
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, nimetatud aluslepingutes sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi territooriumi suhtes.
Artikkel 384
Lepingu hoiulevõtja
Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat.
Artikkel 385
Jõustumine, lõppsätted ja ajutine kohaldamine
1. Käesolev leping tuleb ratifitseerida või heaks kiita lepinguosaliste oma menetluste kohaselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.
2. Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuud, mil antakse hoiule viimane ratifitseerimis- või heakskiitmiskiri.
3. Käesolevat lepingut võib muuta üksnes kirjalikult mõlema lepinguosalise nõusolekul. Muudatused jõustuvad kooskõlas käesoleva artikliga.
4. Käesoleva lepingu lisad, protokollid ja deklaratsioon, mis on lepingule lisatud, on selle lahutamatud osad.
5. Olenemata lõikest 2 võivad Euroopa Liit ja Armeenia Vabariik käesolevat lepingut täielikult või osaliselt kohaldada ajutiselt kooskõlas oma asjakohaste siseriiklike menetlustega.
6. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui hoiulevõtja on kätte saanud järgmised dokumendid:
a) |
Euroopa Liidu teade selleks vajalike menetluste lõpuleviimise kohta, milles on näidatud käesoleva lepingu need osad, mida asutakse ajutiselt kohaldama, ja |
b) |
Armeenia Vabariigi siseriiklike menetluste kohane ratifitseerimiskiri. |
7. Käesoleva lepingu asjakohaste sätetes, sealhulgas lisades ja protokollides, osutatud „käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva“ käsitatakse „käesoleva lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevana“ vastavalt käesoleva artikli lõikele 5.
8. Käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal kohaldatakse endiselt partnerluslepingu neid sätteid, mida käesoleva lepingu ajutine kohaldamine ei hõlma.
9. Kumbki lepinguosaline võib esitada hoiulevõtjale kirjaliku teate oma kavatsuse kohta lõpetada käesoleva lepingu ajutine kohaldamine. Ajutise kohaldamise lõpetamine jõustub kuus kuud pärast seda, kui hoiulevõtja on teate kätte saanud.
Artikkel 386
Autentsed tekstid
Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja armeenia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
Съставено в Брюксел на двадесет и четвърти ноември през две хиляди и седемнадесета година.
Hecho en Bruselas, el veinticuatro de noviembre de dos mil diecisiete.
V Bruselu dne dvacátého čtvrtého listopadu dva tisíce sedmnáct.
Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende november to tusind og sytten.
Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten November zweitausendsiebzehn.
Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne neljandal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.
Done at Brussels on the twenty-fourth day of November in the year two thousand and seventeen.
Fait à Bruxelles, le vingt-quatre novembre deux mille dix-sept.
Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset četvrtog studenoga godine dvije tisuće sedamnaeste.
Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro novembre duemiladiciassette.
Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada divdesmit ceturtajā novembrī.
Priimta du tūkstančiai septynioliktų metų lapkričio dvidešimt ketvirtą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év november havának huszonnegyedik napján.
Magħmul fi Brussell, fl-erbgħa u għoxrin jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u sbatax.
Gedaan te Brussel, vierentwintig november tweeduizend zeventien.
Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego czwartego listopada roku dwa tysiące siedemnastego.
Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de novembro de dois mil e dezassete.
Întocmit la Bruxelles la douăzeci și patru noiembrie două mii șaptesprezece.
V Bruseli dvadsiateho štvrtého novembra dvetisícsedemnásť.
V Bruslju, dne štiriindvajsetega novembra leta dva tisoč sedemnajst.
Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.
Som skedde i Bryssel den tjugofjärde november år tjugohundrasjutton.
Կատարված է Բրյուսել քաղաքում երկու հազար տասնյոթ թվականի նոյեմբերի քսանչորսին.
(1) Juriidiline isik on teise juriidilise isiku kontrolli all, kui viimasel on õigus nimetada suurem osa tema juhatusest või muul õiguspärasel viisil tema tegevust juhtida.
(2) Selguse huvides tuleb märkida, et tuumamaterjalide töötlemine hõlmab kõiki tegevusi, mis vastavad UN ISIC rev 3.1 klassifikaatoris koodile 2330.
(3) Ilma et see piiraks tegevuse ulatust, mida võib asjakohaste riiklike õigusaktide alusel pidada kabotaažiks, hõlmab riigisisene kabotaaž käesoleva peatüki alusel reisijate või kauba vedu Armeenia Vabariigis või liikmesriigis asuva sadama või punkti ning mõne teise Armeenia Vabariigis või liikmesriigis (sealhulgas selle riigi mandrilaval vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile) asuva sadama või punkti vahel ning vedusid, mille lähte- ja sihtkohaks on üks ja sama sadam või punkt Armeenia Vabariigis või liikmesriigis.
(4) Lennutranspordi valdkonnas vastastikuse turulepääsu tingimused sätestatakse lepinguosalistevahelises lepingus ühise lennunduspiirkonna loomise kohta.
(5) See kohustus ei laiene käesoleva jao kohaldamisalasse mittekuuluvatele investeeringute kaitsesätetele, sealhulgas teistes lepingutes sätestatud investori ja riigi vaidluste lahendamise korrale.
(6) See kohustus ei laiene käesoleva jao kohaldamisalasse mittekuuluvatele investeeringute kaitsesätetele, sealhulgas teistes lepingutes sätestatud investori ja riigi vaidluste lahendamise korrale.
(7) See hõlmab käesolevat peatükki ning VIII-A ja VIII-E lisa.
(8) Ilma et see piiraks tegevuse ulatust, mida võib asjakohaste riiklike õigusaktide alusel pidada kabotaažiks, hõlmab riigisisene kabotaaž käesoleva peatüki alusel reisijate või kauba vedu Armeenia Vabariigis või liikmesriigis asuva sadama või punkti ning mõne teise Armeenia Vabariigis või liikmesriigis (sealhulgas selle riigi mandrilaval vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile) asuva sadama või punkti vahel ning vedusid, mille lähte- ja sihtkohaks on üks ja sama sadam või punkt Armeenia Vabariigis või liikmesriigis.
(9) Lennutranspordi valdkonnas vastastikuse turulepääsu tingimused sätestatakse lepinguosalistevahelises lepingus ühise lennunduspiirkonna loomise kohta.
(10) Märge „välja arvatud mittetulundusühingu“ kehtib ainult Belgia, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Austria, Portugali, Sloveenia, Soome ja Ühendkuningriigi suhtes.
(11) Vastuvõtvalt ettevõttelt võidakse nõuda, et ta esitaks eelnevalt heakskiitmiseks kogu viibimisaega hõlmava õppekava, mis tõendab, et viibimise eesmärk on väljaõpe. Tšehhi Vabariigi, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Leedu, Ungari ja Austria puhul peab väljaõpe olema seotud omandatud ülikoolikraadiga.
(12) Ühendkuningriik: äriteenuste müügiesindajat käsitatakse üksnes teenusemüüjana.
(13) Punktides h ja i nimetatud teenuseleping peab vastama selle lepinguosalise õigusnormidele, kus lepingut täidetakse.
(14) Punktides h ja i nimetatud teenuseleping peab vastama selle lepinguosalise õigusnormidele, kus lepingut täidetakse.
(15) Omandatud pärast täisealiseks saamist.
(16) Kui kõrgharidus või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle lepinguosalise territooriumil, kus teenust osutatakse, võib kõnealune lepinguosaline hinnata, kas see on tema territooriumil nõutava kõrgharidusega samaväärne.
(17) Kui kõrgharidus või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle lepinguosalise territooriumil, kus teenust osutatakse, võib kõnealune lepinguosaline hinnata, kas see on tema territooriumil nõutava kõrgharidusega samaväärne.
(18) Litsentsitasud ei sisalda makseid enampakkumise, pakkumise või muu mittediskrimineerival viisil kontsessiooni andmise eest või kohustuslikke makseid universaalteenuse osutamise eest.
(19) Ühtne tooteklassifikaator, mis on esitatud ÜRO statistikaameti väljaandes „Statistical Papers“ (Series M, nr 77, CPC prov, 1991).
(20) Käesolevat alajagu kohaldatakse nii CPC 7511 kui ka CPC 7512 suhtes.
(21) Lepinguosalised on kokku leppinud, et „peamine teenuseosutaja“ on samaväärne märkimisväärse turujõuga teenuseosutajaga.
(22) Käesolevas alajaos kasutatud mõiste „mittediskrimineeriv“ tähendab artiklis 150 määratletud võrdset kohtlemist ja valdkondliku mõistena „tingimusi, mis ei ole ebasoodsamad, kui on võimaldatud mis tahes teisele samasuguste üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste kasutajale samasugustel asjaoludel“.
(23) Meetmete hulka, mille eesmärk on tagada otseste maksude õiglane ja tõhus määramine või kogumine, kuuluvad lepinguosalise maksusüsteemi raames võetavad meetmed:
i) |
mida kohaldatakse mitteresidentidest investorite ja teenuseosutajate suhtes, võttes arvesse asjaolu, et mitteresidentide maksukohustus määratakse kindlaks lepinguosalise territooriumilt pärinevate või sellel paiknevate maksustatavate objektide alusel; |
ii) |
mida kohaldatakse mitteresidentide suhtes, et tagada maksude kehtestamine või kogumine lepinguosalise territooriumil; |
iii) |
mida kohaldatakse mitteresidentide või residentide suhtes, et takistada maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidumist (sh maksukuulekust soodustavad meetmed); |
iv) |
mida kohaldatakse teise lepinguosalise territooriumil või territooriumilt osutatavate teenuste tarbijate suhtes, et tagada seoses selliste tarbijatega lepinguosalise territooriumil paiknevatest allikatest tulenevate maksude määramine või kogumine; |
v) |
millega eristatakse teistest ettevõtjatest ja teenuseosutajatest need, kelle suhtes kehtivad üleilmselt maksustatavatelt objektidelt kogutavad maksud, võttes arvesse asjaolu, et nende asjaomased maksubaasid on erinevad, või |
vi) |
millega määratakse, eraldatakse või jaotatakse residentide või kohalike filiaalide või seotud isikute või ühe ja sama isiku eri filiaalide vahel tulu, kasumit, kahju või mahaarvamisi või laene, et kaitsta lepinguosalise maksubaasi. |
Punktis f ja käesolevas joonealuses märkuses kasutatud maksualased terminid ja mõisted määratakse kindlaks kõnealust meedet rakendava lepinguosalise siseriiklikes õigusaktides sätestatud maksualaste terminite ja mõistete või nendega võrdväärsete või samalaadsete terminite ja mõistete järgi.
(24) Sealhulgas otseinvesteeringutega seotud kinnisvara omandamine.
(25) „Salvestis“ on esituse helide ja kujutiste või neid esindavate märkide kogum, mida saab seadme abil teha tajutavaks, taasesitada ja edastada.
(26) Riigihankelepingu muutmise protokolli (GPA/113) lisa.
(27) Euroopa Liidus kohaldatakse konkurentsieeskirju põllumajandussektori suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning selle määruse muutmiseks või asendamiseks vastu võetud õigusaktidega, kui sellised on olemas (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).
(28) Käesoleva jao kohaldamisel hõlmab Armeenia konkurentsiõigus kõiki monopolidevastaseid ning kartelle ja koondumisi käsitlevaid konkurentseeskirju.
(29) See ei takista lepinguosalist andmast ajutist likviidsustoetust laenugarantii või laenu vormis, mis piirdub summaga, mis on vajalik raskustes ettevõtte käigus hoidmiseks restruktureerimis- või likvideerimiskava vastuvõtmiseks vajaliku aja jooksul.
(30) Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ei pea restruktureerimise kulusid kandma.
(31) Suurema kindluse huvides ja käesoleva peatüki kohaldamisel ei käsitata avalike teenuste osutamist äritegevusena artikli 301 punkti d tähenduses.
(32) Suurema selguse huvides täpsustatakse, et lepinguosaline ei pea avalikustama aruandeid ega nende sisu.
I LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 1. PEATÜKILE „TRANSPORT“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega vastavalt sätestatud ajakavale.
Maanteetransport
Tehnilised tingimused
Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses
Ajakava: direktiivi 92/6/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 25. juuli 1996. aasta muudetud direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass
Ajakava: direktiivi 96/53/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/719, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass
Direktiiviga (EL) 2015/719 kehtestatud muudatusi kohaldatakse alates 7. maist 2017
Ajakava: direktiivi (EL) 2015/719 sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ
Ajakava: direktiivi 2014/47/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta, mida kohaldatakse kuni 19. maini 2018
Ajakava: direktiivi 2009/40/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL (milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ), mida kohaldatakse alates 20. maist 2018
Ajakava: direktiivi 2014/45/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta muudetud direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta, mida kohaldatakse kuni 19. maini 2018
Ajakava: direktiivi 2000/30/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Ohutustingimused
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta Kohaldatakse järgmisi nimetatud direktiivi sätteid:
— |
juhiloakategooriate kehtestamine (artikkel 4) |
— |
juhiloa väljastamise tingimused (artiklid 4, 5, 6 ja 7 ning III lisa) |
— |
sõidueksamite nõuded (II lisa) |
Ajakava: need direktiivi 2006/126/EÜ sätted rakendatakse ühe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ
Ajakava: direktiivide 2008/68/EÜ, 95/50/EÜ ja 2010/35/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest (raudteeveo puhul kaheksa aasta jooksul) |
Sotsiaalsed tingimused
Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta muudetud määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, mida kohaldatakse kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 165/2014 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta artikli 46 kohaldamise alguseni
Ajakava: määruse (EMÜ) nr 3821/85 sätted kehtivad üksnes rahvusvahelise transpordi kohta ja neid rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85
Ajakava: määruse (EÜ) nr 561/2006 sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist, hakatakse 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 asemel kohaldama alates määruse (EL) nr 165/2014 artiklis 46 osutatud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäevast
Ajakava: määruse (EL) nr 165/2014 sätted rahvusvahelise transpordi kohta rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ
Ajakava: direktiivi 2006/22/EÜ sätted, mis käsitlevad rahvusvahelist transporti, rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ
Ajakava: määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklid 3, 4, 5, 6, 7 (ilma finantssuutlikkuse rahalise väärtuseta), artikkel 8 ning artiklid 10, 11, 12, 13, 14 ja 15 ning kõnealuse määruse I lisa rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta
Ajakava: direktiivi 2002/15/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta
Ajakava: direktiivi 2003/59/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Maksustamistingimused
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta
Ajakava: direktiivide 1999/62/EÜ, 2004/52/EÜ, 2004/54/EÜ ja 2008/96/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Raudteetransport
Juurdepääs turule ja taristule
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond
Kohaldatakse järgmisi nimetatud direktiivi sätteid:
— |
majandamise sõltumatus ja finantsolukorra parandamine |
— |
infrastruktuuri majandamise ja vedude lahusus |
— |
tegevuslubade andmine |
Ajakava: need direktiivi 2012/34/EL sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta muudetud määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta
Ajakava: partnerlusnõukogu teeb määruse (EL) nr 913/2010 sätete rakendamise ajakava kohta otsuse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Tehnilised ja ohutustingimused ning koostalitlusvõime
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)
Ajakava: direktiivi 2004/49/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta
Ajakava: direktiivi 2007/59/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta
Ajakava: direktiivi 2008/57/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70
Ajakava: määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta
Ajakava: määruse (EÜ) nr 1371/2007 sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Kombineeritud transport
Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel
Ajakava: direktiivi 92/106/EMÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Lennutransport
— |
Ühise lennunduspiirkonna üldise lepingu sõlmimine ja rakendamine. |
— |
Armeenia Vabariigi ja ELi liikmesriikide vaheliste kahepoolsete lennuteenuste lepingute, mida on muudetud „horisontaalse lepinguga“, rakendamise ja kooskõlastatud arendamise tagamine, ilma et see piiraks ühise lennunduspiirkonna lepingu sõlmimist. |
Meretransport
Meresõiduohutus – lipuriik/klassifikatsiooniühingud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta
Ajakava: direktiivi 2009/15/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta
Ajakava: määruse (EÜ) nr 391/2009 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiv 2013/54/EL 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta
Ajakava: direktiivi 2013/54/EL sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 788/2014, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7
Ajakava: määruse (EL) nr 788/2014 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 789/2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91
Ajakava: määruse (EÜ) nr 789/2004 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Lipuriik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/21/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta
Ajakava: direktiivi 2009/21/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Sadamariik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli
Ajakava: direktiivi 2009/16/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 20. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 428/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artiklit 14 seoses laevade laiendatud kontrollidega
Ajakava: määruse (EL) nr 428/2010 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 13. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 801/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 seoses lipuriigi kriteeriumidega
Ajakava: määruse (EL) nr 801/2010 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 13. septembri 2010. aasta muudetud määrus (EL) nr 802/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega
Ajakava: määruse (EL) nr 802/2010 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 25. juuni 1996. aasta direktiiv 96/40/EÜ sadamariikide järelevalveinspektori isikutunnistuse ühise näidise kohta
Ajakava: direktiivi 96/40/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Õnnetusjuhtumite uurimine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/18/EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ
Ajakava: direktiivi 2009/18/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 5. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 651/2011, millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord
Ajakava: määruse (EL) nr 651/2011 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 9. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1286/2011, millega võetakse vastu laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühine metoodika, mis on välja töötatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 5 lõikele 4
Ajakava: määruse (EL) nr 1286/2011 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Vastutus ja kindlustus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 392/2009 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral
Ajakava: määruse (EÜ) nr 392/2009 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/20/EÜ laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral
Ajakava: direktiivi 2009/20/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95
Ajakava: määruse (EÜ) nr 336/2006 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Reisilaevad
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta
Ajakava: direktiivi 2009/45/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta muudetud direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta
Ajakava: direktiivi 2003/25/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta muudetud direktiiv 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta
Ajakava: direktiivi 1999/35/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiiv 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta
Ajakava: direktiivi 98/41/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Laevaliikluse seire ja teavitusformaalsused
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ
Ajakava: direktiivi 2002/59/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ
Ajakava: direktiivi 2010/65/EL sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Tehnilised ohutusnõuded
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 530/2012 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul
Ajakava ühekordse põhja ja parrastega tankerite järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks vastavalt MARPOLi konventsiooniga ettenähtud ajakavale |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (18. septembri 2016. aasta seisuga)
Ajakava: direktiivi 2014/90/EL sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/96/EÜ, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid
Ajakava: direktiivi 2001/96/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 21. novembri 1994. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 2978/94 eraldatud ballastiga naftatanklaevade ballastiruumide mahutavuse mõõtmist käsitleva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsiooni A.747(18) rakendamise kohta
Ajakava: määruse (EÜ) nr 2978/94 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 11. detsembri 1997. aasta muudetud direktiiv 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord
Ajakava: direktiivi 97/70/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Meeskond
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta muudetud direktiiv 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta
Ajakava: direktiivi 2008/106/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/45/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist ja millega muudetakse direktiivi 2001/25/EÜ
Ajakava: direktiivi 2005/45/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/115/EMÜ avamerelootside tehtava laevade lootsimise kohta Põhjameres ja La Manche’i väinas
Ajakava: direktiivi 79/115/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Keskkond
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel
Ajakava: määruse (EÜ) nr 782/2003 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 13. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 536/2008, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 782/2003 (tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel) artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7 ning muudetakse kõnealust määrust
Ajakava: määruse (EÜ) nr 536/2008 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta muudetud direktiiv 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates
Ajakava: direktiivi 2000/59/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest
Ajakava: direktiivi 2005/35/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 911/2014 laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta
Ajakava: määruse (EL) nr 911/2014 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ
Ajakava: direktiivi 1999/32/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ
Ajakava: määruse (EL) 2015/757 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta
Ajakava: määruse (EL) nr 1257/2013 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Meresõiduohutuse Amet ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta muudetud määrus (EL) 2016/1625, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet
Ajakava: määruse (EL) 2016/1625 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta muudetud määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust
Ajakava: määruse (EÜ) nr 2099/2002 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Sotsiaalsed tingimused
Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel
Ajakava: direktiivi 92/29/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta – Lisa: Euroopa kokkulepe meremeeste tööaja korralduse kohta
Ajakava: direktiivi 1999/63/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/95/EÜ, milles käsitletakse meremeeste tööaega reguleerivate sätete täitmist ühenduse sadamates peatuvatel laevadel
Ajakava: direktiivi 1999/95/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
II LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 2. PEATÜKILE „ENERGIAKOOSTÖÖ“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktidega vastavalt sätestatud ajakavale.
Elektrienergia
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ
Ajakava: direktiivi 2009/72/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Artiklite 3, 6, 13, 15, 33 ja 38 puhul aga kehtestab partnerlusnõukogu sobival ajal rakendamise konkreetse ajakava. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003
Partnerlusnõukogu kehtestab sobival ajal määruse (EÜ) nr 714/2009 rakendamise konkreetse ajakava. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2005/89/EÜ elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta
Ajakava: direktiivi 2005/89/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nafta
Nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid
Ajakava: direktiivi 2009/119/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Taristu
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 256/2014, milles käsitletakse komisjoni teavitamist Euroopa Liidu energeetikataristu investeerimisprojektidest ning millega asendatakse nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 736/96
Ajakava: määruse (EL) nr 256/2014 sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rakendusmäärus:
— |
Komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1113/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 256/2014 artiklites 3 ja 5 osutatud teate vorm ja tehnilised üksikasjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 2386/96 ja (EL, Euratom) nr 833/2010 |
Ajakava: rakendusmääruse (EL) nr 1113/2014 sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Süsivesinike geoloogiline luure ja uurimine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)
Ajakava: direktiivi 94/22/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Energiatõhusus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ
Ajakava: direktiivi 2012/27/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rakendusmäärus:
— |
Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2402, millega vaadatakse läbi elektri- ja soojusenergia eraldi tootmise tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL kohaldamisel ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus 2011/877/EL |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) 2015/2402 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta
Ajakava: direktiivi 2010/31/EL sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rakendusmäärus:
— |
komisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks |
— |
suunised, mis lisatakse komisjoni 16. jaanuari 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 244/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja kehtestatakse võrdlusmeetodite raamistik hoonete ja ehitusdetailide energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamiseks (2012/C 115/01) |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 244/2012 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta
Ajakava: direktiivi 2009/33/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks
Ajakava: direktiivi 2009/125/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rakendusdirektiivid ja -määrused:
— |
Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis |
— |
Komisjoni 4. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 107/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses lihtsate digimuundurite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EL) nr 244/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile |
— |
Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 640/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 641/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses eraldiseisvate ja toodetesse paigaldatud sukel-ringluspumpade ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 30. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 327/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses ökodisaini nõuetega ventilaatoritele mootori elektrilise sisendvõimsusega 125 W kuni 500 kW |
Ajakava: määruste (EÜ) nr 1275/2008, (EÜ) nr 107/2009, (EÜ) nr 244/2009, (EÜ) nr 278/2009, (EÜ) nr 640/2009, (EÜ) nr 641/2009 ja (EL) nr 327/2011 sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 643/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete ökodisaini nõuetega |
Ajakava: määruse (EÜ) nr 643/2009 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 642/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses televiisorite ökodisaini nõuetega |
Ajakava: määruse (EÜ) nr 642/2009 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1015/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega |
Ajakava: määruse (EL) nr 1015/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1016/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ökodisaini nõuetega |
Ajakava: määruse (EL) nr 1016/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta |
— |
Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 245/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuete suhtes ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/55/EÜ |
— |
Komisjoni 18. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 859/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 244/2009 kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ultraviolettkiirgusega seotud nõuete osas |
— |
Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 347/2010, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 245/2009 seoses sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuetega |
— |
Komisjoni 6. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 206/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 25. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 547/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 11. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 622/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse integreeritud võllitihendita ringluspumpade ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1194/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 617/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas |
— |
Komisjoni 8. juuli 2013. aasta määrus (EL) nr 666/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses tolmuimejate ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 22. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 801/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1275/2008 seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 642/2009 televiisorite ökodisaini nõuete osas |
— |
Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 813/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 814/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 6. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 4/2014, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 640/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 66/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate küpsetusahjude, keeduplaatide ja pliidikubude ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 21. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 548/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega |
— |
Komisjoni 7. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 1253/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ ventilatsiooniseadmete ökodisaininõuete osas |
— |
Komisjoni 5. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/1095, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1185, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tahkekütuse-kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1188, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1189, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tahkekütusekatelde ökodisaini nõuetega |
— |
Komisjoni 25. augusti 2015. aasta määrus (EL) 2015/1428, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 244/2009 kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuete osas ning komisjoni määrust (EÜ) nr 245/2009 sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuete suhtes ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/55/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 1194/2012 seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega |
Partnerlusnõukogu hindab korrapäraselt nimetatud määruste ja direktiivi rakendamise konkreetse ajakava kehtestamise võimalust. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/30/EL, energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses
Ajakava: direktiivi 2010/30/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rakendusdirektiivid ja -määrused:
— |
Komisjoni 19. septembri 1996. aasta direktiiv 96/60/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate pesumasin-kuivatite energiamärgistuse puhul |
Ajakava: direktiivi 96/60/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1059/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 1059/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1060/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 1060/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1061/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 1061/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 28. septembri 2010. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses televiisorite energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2010 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 4. mai 2011. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 626/2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kliimaseadmete energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011 sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 392/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökomärgistamisega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 392/2012 sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 874/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elektrilampide ja valgustite energiamärgistusega |
Ajakava: delegeeritud määruse (EL) nr 874/2012 sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
Komisjoni 3. mai 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 665/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tolmuimejate energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 811/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kütteseadmete, veesoojendite-kütteseadmete, kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide ning veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevate komplektide energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 812/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses veesoojendite, kuumaveesalvestite ning veesalvestiga päikesekütteseadmete energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 1. oktoobri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 65/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate küpsetusahjude ja pliidikubude energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 5. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 518/2014, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määruseid (EL) nr 1059/2010, (EL) nr 1060/2010, (EL) nr 1061/2010, (EL) nr 1062/2010, (EL) nr 626/2011, (EL) nr 392/2012, (EL) nr 874/2012, (EL) nr 665/2013, (EL) nr 811/2013 ja (EL) nr 812/2013 seoses energiamõjuga toodete märgistamisega internetis |
— |
Komisjoni 11. juuli 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1254/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses elamuventilatsiooniseadmete energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 5. mai 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1094, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1186, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kohtkütteseadmete energiamärgistusega |
— |
Komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1187, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tahkekütusekatelde energiamärgistusega ning päikeseseadmete, temperatuuriregulaatorite ja lisakütteseadmetega tahkekütusekatelde energiamärgistusega |
Partnerlusnõukogu hindab korrapäraselt nimetatud määruste rakendamise konkreetse ajakava kehtestamise võimalust. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 106/2008 liidu kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta
— |
Komisjoni 20. märtsi 2014. aasta otsus 2014/202/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt määratud haldusasutuste otsusega, mis käsitleb arvutiserverite ja puhvertoiteallikate spetsifikaatide lisamist lepingu C lisasse ning lepingu C lisas märgitud kuvarite ja pilditöötlusseadmete spetsifikaatide läbivaatamist |
— |
Komisjoni 15. juuli 2015. aasta otsus (EL) 2015/1402, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa kohaste arvutispetsifikaatide muutmist |
Partnerlusnõukogu hindab korrapäraselt määruse (EÜ) nr 106/2008 ning otsuste 2014/202/EL ja (EL) 2015/1402 rakendamise konkreetse ajakava kehtestamise võimalust. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta
— |
Komisjoni 7. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 228/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses C1 klassi rehvide märghaardumise katsemeetodiga |
— |
Komisjoni 29. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1235/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1222/2009 seoses rehvide märghaardumise klassifitseerimise, veeretakistuse mõõtmise ja kontrollimenetlusega |
Partnerlusnõukogu hindab korrapäraselt määruste (EÜ) nr 1222/2009, (EL) nr 228/2011 ja (EL) nr 1235/2011 rakendamise konkreetse ajakava kehtestamise võimalust. |
Taastuvenergia
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta
Ajakava: direktiivi 2009/28/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Tuumkütus
Nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta
Ajakava: direktiivi 2006/117/Euratom sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 25. juuni 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik
Ajakava: direktiivi 2009/71/Euratom sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks
Ajakava: direktiivi 2011/70/Euratom sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/51/Euratom, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest
Ajakava: direktiivi 2013/51/Euratom sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom
Ajakava: direktiivi 2013/59/Euratom sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
(1) Läbirääkimiste raames arutatakse artikli 4 elemente, mis käsitlevad vabakaubanduslepingu üle peetavatel läbirääkimistel tehtud energia-alaseid ettepanekuid. Kui on vaja kehtestada piiranguid, kajastatakse need käesolevas lisas.
III LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 3. PEATÜKILE „KESKKOND“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega vastavalt sätestatud ajakavale.
Keskkonnaalane juhtimine ja keskkonnaküsimuste integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta muudetud direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
keskkonnamõju hindamise nõude kehtestamine direktiivi I lisa projektide puhul; direktiivi II lisa projektide puhul keskkonnamõju hindamise vajalikkuse otsustamise korra kehtestamine (artikkel 4) |
— |
arendaja esitatava teabe ulatuse kindlakstegemine (artikkel 5) |
— |
keskkonnaasutuste ja üldsusega konsulteerimise korra kehtestamine (artikkel 6) |
— |
korra kehtestamine teabe vahetamiseks ja konsulteerimiseks nende ELi liikmesriikidega, kelle keskkonda projekt võib märkimisväärselt mõjutada (artikkel 7) |
— |
meetmete kehtestamine üldsuse teavitamiseks teostusloa taotluste suhtes langetatud otsuste tulemustest (artikkel 9) |
— |
üldsust ja valitsusväliseid organisatsioone kaasava tõhusa, taskukohase ja kiire haldusliku ja kohtuliku läbivaatamismenetluse kehtestamine (artikkel 11) |
Ajakava: need direktiivi 2011/92/EL sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
kavade ja programmide keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkuse kindlakstegemise korra kehtestamine; keskkonnamõju strateegilise hindamise nõude alla kuuluvate kavade ja programmide hindamise kohustuse kehtestamine (artikkel 3) |
— |
keskkonnaasutuste ja üldsusega konsulteerimise korra kehtestamine (artikkel 6) |
— |
korra kehtestamine teabe vahetamiseks ja konsulteerimiseks nende ELi liikmesriikidega, kelle keskkonda kava või programm võib märkimisväärselt mõjutada (artikkel 7) |
Ajakava: need direktiivi 2001/42/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
keskkonnateabele avaliku juurdepääsu korra ja sellest tehtavate erandite kehtestamine (artiklid 3 ja 4) |
— |
riigiasutuste poolt keskkonnateabe üldsusele kättesaadavaks tegemise tagamine (artikli 3 lõige 1) |
— |
keskkonnateabe mitteandmise ja üksnes osalise teabe andmise otsuste läbivaatamise korra kehtestamine (artikkel 6) |
— |
üldsusele keskkonnateabe andmise süsteemi loomine (artikkel 7) |
Ajakava: need direktiivi 2003/4/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
üldsuse teavitamise mehhanismi loomine (artikli 2 lõike 2 punktid a ja d) |
— |
üldsusega konsulteerimise mehhanismi loomine (artikli 2 lõike 2 punkt b ja lõige 3) |
— |
otsuste tegemisel üldsuse kommentaaride ja arvamuste arvessevõtmise mehhanismi loomine (artikli 2 lõike 2 punkt c) |
— |
üldsusele, sealhulgas valitsusvälistele organisatsioonidele nende menetluste ajal juurdepääsu tagamine tõhusale, kiirele ja taskukohasele õigusemõistmisele halduslikul ja kohtulikul tasandil (artikli 3 lõige 7 ja artikli 4 lõige 4, keskkonnamõju hindamine ning saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) |
Ajakava: need direktiivi 2003/35/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta muudetud direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta
Kohaldatakse järgmisi direktiivi 2004/35/EÜ sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädevate asutuste määramine |
Ajakava: need direktiivi 2004/35/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
eeskirjade ja menetluste kehtestamine eesmärgiga ära hoida ja parandada keskkonnale (vesi, maa, kaitsealused liigid ja looduslikud elupaigad) tekitatud kahju saastaja-maksab-põhimõtte kohaselt (artiklid 5, 6 ja 7, II lisa) |
Ajakava: need direktiivi 2004/35/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
range vastutuse kehtestamine ohtliku ametialase tegevuse eest (artikli 3 lõige 1 ja III lisa) |
Ajakava: need direktiivi 2004/35/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
ettevõtjate kohustamine võtma vajalikke ennetus- ja parandusmeetmeid, sealhulgas kandma selliste meetmete võtmisest tingitud kulud (artiklid 5, 6, 7, 8, 9 ja 10) |
Ajakava: need direktiivi 2004/35/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
mehhanismi loomine, mille kohaselt keskkonnakahju korral saavad mõjutatud isikud, sealhulgas valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, taotleda pädevatelt asutustelt meetmete võtmist, sealhulgas sõltumatut läbivaatamist (artiklid 12 ja 13). |
Ajakava: need direktiivi 2004/35/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Õhukvaliteet
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
piirkondade ja linnastute määramine ja liigendus (artiklid 4 ja 5) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
ülemiste ja alumiste hindamispiiride ja piirtasemete kehtestamine (artiklid 5 ja 13) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
välisõhu kvaliteedi hindamise süsteemi loomine õhusaasteainete suhtes (artiklid 5, 6 ja 9) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
piirtaset/sihtväärtust ületavate saasteainete tasemega piirkondade ja linnastute õhukvaliteedi kavade koostamine (artikkel 23) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
lühiajaliste tegevuskavade koostamine piirkondades ja linnastutes, kus on oht, et ületatakse häiretaset (artikkel 24) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
üldsuse teavitamise süsteemi loomine (artikkel 26) |
Ajakava: need direktiivi 2008/50/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/107/EÜ arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
Ajakava: need direktiivi 2004/107/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
ülemiste ja alumiste hindamispiiride (artikli 4 lõige 6) ja sihtväärtuste (artikkel 3) kehtestamine |
Ajakava: need direktiivi 2004/107/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
piirkondade ja linnastute määramine ja liigendus (artikkel 3 ja artikli 4 lõige 6) |
Ajakava: need direktiivi 2004/107/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
välisõhu kvaliteedi hindamise süsteemi loomine õhusaasteainete suhtes (artikkel 4) |
Ajakava: need direktiivi 2004/107/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
meetmete võtmine õhukvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks õhu saasteainesisalduse seisukohast (artikkel 3) |
Ajakava: need direktiivi 2004/107/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta muudetud direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
tõhusa proovivõtusüsteemi ja asjakohaste analüütiliste analüüsimeetodite kehtestamine väävlisisalduse kindlakstegemiseks (artikkel 6) |
— |
kehtestatud piirtasemetest suurema väävlisisaldusega raske kütteõli ja gaasiõli maapealsetes rakendustes kasutamise keelamine (artikli 3 lõige 1, v.a artikli 3 lõikes 2 sätestatud erandite korral, ja artikli 4 lõige 1) |
Ajakava: need direktiivi 1999/32/EÜ sätted rakendatakse kahe aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta muudetud direktiiv 94/63/EÜ bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
kõigi bensiini hoiu- ja laadimisterminalide väljaselgitamine (artikkel 2) |
— |
tehniliste meetmete võtmine bensiinikao vähendamiseks terminalide hoidlates ja teenindusjaamades ning teisaldatavate mahutite laadimisel ja tühjendamisel terminalides (artiklid 3, 4 ja 6 ning III lisa) |
— |
nõuete täitmise nõudmine kõigilt paakautode laadimisestakaadidelt ja teisaldatavatelt mahutitelt (artiklid 4 ja 5) |
Ajakava: need direktiivi 94/63/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/42/EÜ teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtuste kehtestamine värvidele ja lakkidele (artikkel 3 ja II lisa) |
— |
nõuete kehtestamine, millega tagatakse, et turule viidavad tooted kannavad etiketti ja vastavad asjakohastele nõuetele (artiklid 3 ja 4) |
Ajakava: need direktiivi 2004/42/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Vee kvaliteet ja veevarude haldamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta muudetud direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
valglapiirkondade kindlaksmääramine ning rahvusvaheliste jõgede, järvede ja rannikuvete säilitamise nõuetekohane kooskõlastamine (artikli 3 lõiked 1–7) |
— |
valglapiirkondade tunnuste analüüs (artikkel 5) |
— |
veekvaliteedi järelevalveprogrammide väljatöötamine (artikkel 8) |
— |
vesikondade majandamiskavade koostamine, konsulteerimine üldsusega ja nimetatud kavade avaldamine (artiklid 13 ja 14) |
Ajakava: need direktiivi 2000/60/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
üleujutusriski esialgne hindamine (artiklid 4 ja 5) |
— |
üleujutusohu kaartide ja üleujutusriski kaartide koostamine (artikkel 6) |
— |
üleujutusriski maandamise kavade koostamine (artikkel 7) |
Ajakava: need direktiivi 2007/60/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 21. mai 1991. aasta muudetud direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
asulareovee kogumise ja puhastamise alase olukorra hindamine |
— |
tundlike alade ja linnastute kindlaksmääramine (artikli 5 lõige 1 ja II lisa) |
Ajakava: need direktiivi 91/271/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
asulareovee puhastusnõuete rakendamise tehnilise ja investeeringuprogrammi koostamine (artikli 17 lõige 1) |
Ajakava: need direktiivi 91/271/EMÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 3. novembri 1998. aasta muudetud direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
joogivee standardite kehtestamine (artiklid 4 ja 5) |
— |
järelevalvesüsteemi kehtestamine (artiklid 6 ja 7) |
— |
tarbijate teavitamise mehhanismi loomine (artikkel 13) |
Ajakava: need direktiivi 98/83/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta muudetud direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
seireprogrammide kehtestamine (artikkel 6) |
— |
reostunud ja reostumise ohus olevate veekogude väljaselgitamine ning nitraaditundlike alade kindlaksmääramine (artikkel 3) |
Ajakava: need direktiivi 91/676/EMÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
nitraaditundlike alade jaoks tegevuskavade ja hea põllumajandustava eeskirjade väljatöötamine (artiklid 4 ja 5) |
Ajakava: need direktiivi 91/676/EMÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Jäätmekäitlus
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
viieastmelise jäätmehierarhia alusel jäätmekavade ja jäätmetekke vältimise programmide koostamine (V peatükk) |
Ajakava: need direktiivi 2008/98/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kõigi kulude väljanõudmise mehhanismi kehtestamine põhimõtte „saastaja maksab“ ja tootja laiendatud vastutuse põhimõtte kohaselt (artikkel 14) |
Ajakava: need direktiivi 2008/98/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
loasüsteemi kehtestamine asutustele/ettevõtetele, kes teostavad kõrvaldamis- või taaskasutamistoiminguid ning kellel on erikohustus käidelda ohtlikke jäätmeid (IV peatükk) |
— |
jäätmete kogumise ja transpordiga tegelevate asutuste ja ettevõtete registri loomine (IV peatükk) |
Ajakava: need direktiivi 2008/98/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta muudetud direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
prügilate liigitus (artikkel 4) |
— |
riikliku strateegia koostamine prügilasse veetavate biolagunevate olmejäätmete koguse vähendamiseks (artikkel 5) |
— |
lubade taotlemise ning jäätmete vastuvõtmise süsteemi kehtestamine (artiklid 5–7, 11, 12 ja 14) |
— |
prügilate kasutusaegse kontrolli ja seire ning suletavate prügilate sulgemise ja järelhoolduse korraldamine (artiklid 12 ja 13) |
Ajakava: need nimetatud direktiivi sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
olemasolevate prügilate vastavusse viimise kavade koostamine (artikkel 14) |
Ajakava: need direktiivi 1999/31/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kulude mehhanismi kehtestamine (artikkel 10) |
Ajakava: need direktiivi 1999/31/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
jäätmete asjakohase töötlemise tagamine enne prügilasse ladestamist (artikkel 6) |
Ajakava: need direktiivi 1999/31/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta, mida on edasi arendatud otsustega 2009/335/EÜ, 2009/337/EÜ, 2009/359/EÜ ja 2009/360/EÜ
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
süsteemi kehtestamine selle tagamiseks, et kaevandamisega tegelevad ettevõtjad koostaksid jäätmekavad (jäätmehoidlate väljaselgitamine ja liigitamine; jäätmete iseloomustus) (artiklid 4 ja 9) |
Ajakava: need direktiivi 2006/21/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
lubade süsteemi, rahaliste tagatiste ja kontrollisüsteemi kehtestamine (artiklid 7, 14 ja 17) |
Ajakava: need direktiivi 2006/21/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kaeveõõnte haldamis- ja seiremenetluste kehtestamine (artikkel 10) |
— |
kaevandamisjäätmete hoidlate sulgemis- ja sulgemisjärgsete menetluste kehtestamine (artikkel 12) |
— |
suletud kaevandamisjäätmete hoidlate inventeerimine (artikkel 20) |
Ajakava: need direktiivi 2006/21/EÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Looduskaitse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
erilisi kaitsemeetmeid vajavate linnuliikide ja reeglipäraselt esinevate rändliikide hindamine |
— |
linnuliikide erikaitsealade kindlaksmääramine ja nimetamine (artikli 4 lõiked 1 ja 4) |
— |
reeglipäraselt esinevate rändliikide erikaitsemeetmete kindlaksmääramine (artikli 4 lõige 2) |
Ajakava: need direktiivi 2009/147/EÜ sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kõigi metslinnuliikide (mille hulka kuuluvad jahitavad liigid) kaitse üldsüsteemi kehtestamine ja teatavate tapmis-/püüdmisviiside keelamine (artikkel 5, artikli 6 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 8) |
Ajakava: need direktiivi 2009/147/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 21. mai 1992. aasta muudetud direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
alade inventeerimise ettevalmistamine, kõnealuste alade kindlaksmääramine ja nende haldamisprioriteetide kehtestamine (sealhulgas võimalike Emeraldi võrgustiku alade inventeerimise lõpuleviimine ning nende alade kaitse- ja haldamismeetmete kehtestamine) (artikkel 4) |
— |
selliste alade kaitseks vajalike meetmete, sh kaasrahastamise kehtestamine (artiklid 6 ja 8) |
Ajakava: need direktiivi 92/43/EMÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
elupaikade ja liikide kaitsestaatuse järelevalvesüsteemi kehtestamine (artikkel 11) |
— |
Armeenia Vabariigi puhul IV lisas loetletud liikide range kaitse süsteemi kehtestamine (artikkel 12) |
Ajakava: need direktiivi 92/43/EMÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kasvatustöö ja üldsuse teavitamise mehhanismi loomine (artikkel 22) |
Ajakava: need direktiivi 92/43/EMÜ sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Tööstussaaste ja tööstusest tulenevad ohud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
Ajakava: need direktiivi 2010/75/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
luba vajavate rajatiste kindlaksmääramine (I lisa) |
— |
kompleksse lubade süsteemi kehtestamine (artiklid 4–6, 12, 21 ja 24 ning IV lisa) |
— |
vastavuse järelevalve mehhanismi loomine (artiklid 8, artikli 14 lõike 1 punkt d ja artikli 23 lõige 1) |
Ajakava: need direktiivi 2010/75/EL sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
parima võimaliku tehnika (PVT) rakendamine, võttes arvesse PVT-viitedokumentide järeldusi (artikli 14 lõiked 3–6 ja artikli 15 lõiked 2–4) |
— |
põletusseadmete heidete piirväärtuste kehtestamine (artikkel 30 ja V lisa) |
— |
olemasolevate seadmete aastase heitkoguse vähendamise kavade koostamine (alternatiivina olemasolevate seadmete heidete piirväärtuste kehtestamisele) (artikkel 32) |
Ajakava: need direktiivi 2010/75/EL sätted rakendatakse uute käitiste suhtes kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest ja olemasolevate rajatiste suhtes 13 aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
tõhusate kooskõlastusmehhanismide kehtestamine asjaomaste asutuste vahel |
— |
asjaomaste rajatiste kohta teabe kogumise ja suurõnnetustest teavitamise süsteemide loomine (artiklid 14 ja 16) |
Ajakava: need direktiivi 2012/18/EL sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Kemikaalide haldamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse määruse sätteid:
— |
ekspordist teatamise protseduuri rakendamine (artikkel 8) |
— |
teistelt riikidelt saadud eksporditeatiste käsitlemise menetluste rakendamine (artikkel 9) |
— |
lõpliku regulatiivmeetme kohta teate koostamise ja esitamise korra väljatöötamine (artikkel 11) |
— |
impordiotsuste koostamise ja esitamise korra väljatöötamine (artikkel 13) |
— |
eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri rakendamine teatavate kemikaalide, eelkõige Rotterdami konventsiooni III lisas loetletud kemikaalide ekspordi suhtes (artikkel 14) |
— |
eksporditavate kemikaalide märgistamis- ja pakendamisnõuete rakendamine (artikkel 17) |
— |
kemikaalide importi ja eksporti kontrollivate riiklike ametiasutuste määramine (artikkel 18) |
Ajakava: need määruse (EL) nr 649/2012 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse määruse sätteid:
— |
pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
ainete klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise nõuete rakendamine |
Ajakava: need määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätted rakendatakse nelja aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise nõuete rakendamine |
Ajakava: need määruse (EÜ) nr 1272/2008 sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
IV LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 4. PEATÜKILE „KLIIMAMEETMED“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktidega vastavalt sätestatud ajakavale.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
asjaomaste käitiste väljaselgitamise ja kasvuhoonegaaside kindlaksmääramise süsteemi loomine (I ja II lisa) |
— |
järelevalve-, aruandlus-, kontrollimis- ja täitmissüsteemide ning üldsusega konsulteerimise menetluste kehtestamine (artiklid 14 ja 15, artikli 16 lõige 1 ja artikkel 17) |
Ajakava: need direktiivi 2003/87/EÜ sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta
Ajakava: määruse (EL) nr 601/2012 sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ
Ajakava: määruse (EL) nr 600/2012 sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Lennutegevuse ja sellega seotud heite puhul sõltub direktiivi 2003/87/EÜ, määruse (EL) nr 601/2012 ja määruse (EL) nr 600/2012 sätete rakendamine, nagu on sätestatud käesolevas lepingus, Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõupidamiste tulemustest globaalsel turul põhineva meetme (MBM) skeemi üle. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse määruse sätteid:
— |
riiklike inventuurisüsteemide kehtestamine (artikkel 5) |
— |
poliitikasuundade, meetmete ja prognooside riikliku süsteemi kehtestamine (artikkel 12) |
Ajakava: need määruse (EL) nr 525/2013 sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse määruse sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
heitkoguste vältimise süsteemi kasutuselevõtt (artikkel 3), lekkekontrolli eeskirjade kehtestamine artiklite 4 ja 5 kohaselt ning andmete säilitamise süsteemi loomine artikli 6 kohaselt |
— |
kokkukogumine artiklites 8 ja 9 sätestatud eeskirjade kohaselt |
— |
asjaomaste töötajate ja ettevõtete riiklike koolitus- ja sertifitseerimisnõuete kehtestamine/kohandamine (artikkel 10) |
— |
toodete ja seadmete, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase, märgistussüsteemi kehtestamine (artikkel 12) |
— |
aruandlussüsteemide kehtestamine asjaomastelt sektoritelt heiteandmete saamiseks (artiklid 19 ja 20) |
— |
õiguskaitsesüsteemi kehtestamine (artikkel 25) |
Ajakava: need määruse (EL) nr 517/2014 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse määruse sätteid:
— |
riiklike õigusaktide vastuvõtmine ja pädeva(te) asutus(t)e määramine |
— |
keeld toota kontrollitavaid aineid muuks kui teatavaks eriotstarbeks ja keeld toota klorofluorosüsivesinikke (HCFC) kuni [1. jaanuarini 2019] (artikkel 4) |
— |
eriotstarbeliselt kasutatavate (näiteks lähteaineks, tootmise abiaineks või oluliseks kasutuseks laboris ja analüüside tegemiseks, samuti haloonide kriitiliseks kasutuseks) kontrollitavate ainete tootmis-, turuleviimis- ja kasutustingimuste kindlaksmääramine ning üksikerandite kehtestamine, näiteks hädaolukorras metüülbromiidi kasutamise lubamine (III peatükk) |
— |
eriotstarbeliselt kasutatavate kontrollitavate ainete impordi ja ekspordi litsentside süsteemi (IV peatükk) ning ettevõtjate aruandekohustuse kehtestamine (artiklid 26 ja 27) |
— |
kasutatud kontrollitavate ainete kokkukogumis-, ringlussevõtu-, taastamis- ja hävitamiskohustuste kehtestamine (artikkel 22) |
— |
kontrollitavate ainete lekete järelevalve- ja kontrollimenetluste kehtestamine (artikkel 23) |
Ajakava: need määruse (EÜ) nr 1005/2009 sätted rakendatakse kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
— |
kontrollitavate ainete turuleviimise ja kasutamise keelamine; keeld ei hõlma taastatud HCFCd, mida võib kasutada külmaainena kuni 1. jaanuarini 2030 (artiklid 5 ja 11) |
Ajakava: need määruse (EÜ) nr 1005/2009 sätted rakendatakse hiljemalt 1. jaanuariks 2030. |
V LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 8. PEATÜKILE „KOOSTÖÖ INFOÜHISKONNA VALDKONNAS“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktidega vastavalt sätestatud ajakavale.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
elektroonilise side valdkonna riikliku reguleeriva asutuse sõltumatuse ja haldussuutlikkuse suurendamine |
— |
avalike arutelude korraldamine uute reguleerivate meetmete teemal |
— |
tõhusate edasikaebamist võimaldavate mehhanismide kehtestamine riikliku reguleeriva asutuse otsuste suhtes elektroonilise side valdkonnas |
— |
selliste asjaomaste toote- ja teenuseturgude määratlemine elektroonilise side sektoris, mis vajavad eelnevat reguleerimist ning analüüsida neid turge eesmärgiga teha kindlaks, kas neis on olemas märkimisväärne turujõud |
Ajakava: need direktiivi 2002/21/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
üldlubade andmist käsitleva määruse rakendamine ja individuaalsete litsentside vajaduse piiramine ainult konkreetsete, põhjendatud juhtudega |
Ajakava: rakendamise ajakava üle otsustab partnerlusnõukogu pärast käesoleva lepingu jõustumist. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)
Lähtuvalt põhjalikust turuanalüüsist, mis tehti kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ, kehtestab elektroonilise side valdkonna riiklik reguleeriv asutus operaatoritele, kelle puhul on leitud asjaomastel turgudel märkimisväärne turujõud, asjakohased turgu reguleerivad kohustused seoses:
— |
juurdepääsuga teatavatele võrguvahenditele ja nende kasutamisega |
— |
juurdepääsu- ja sidumistasude hinnakontrollide, sealhulgas kulupõhisuse kohustustega |
— |
läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja raamatupidamise lahususega |
Ajakava: need direktiivi 2002/19/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
universaalteenuse osutamise määruse rakendamine, sealhulgas kulude arvestamise ja rahastamise mehhanismide loomine |
— |
kasutajate huvide ja õiguste austamise tagamine, eelkõige numbri teisaldatavuse ja Euroopa ühtse hädaabinumbri 112 kehtestamine |
Ajakava: need direktiivi 2002/22/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta muudetud direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
meetmete võtmine, mis on vajalik põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige eraelu puutumatuse kaitse tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ja selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks |
Ajakava: need direktiivi 2002/58/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse otsuse sätteid:
— |
poliitilise tegevuskava ja määruse vastuvõtmine, millega tagatakse ühtlustatud juurdepääs raadiospektrile ja selle tõhus kasutamine |
Ajakava: otsuse nr 676/2002/EÜ kohaldamisest tulenevad meetmed võetakse viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2120, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires
Ajakava: määruse (EL) 2015/2120 sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)
Kohaldatakse järgmisi kõnealuse direktiivi sätteid:
— |
elektroonilise kaubanduse arendamine |
— |
infoühiskonna teenuste piiriülest pakkumist takistavate tõkete kõrvaldamine |
— |
õiguskindluse tagamine infoühiskonna teenuste pakkujatele |
— |
vahendajatena tegutsevate teenuseosutajate vastutuse piirangute ühtlustamine pelga edastamise, vahemällu salvestamise või teabe talletamise puhul, sätestamata üldist jälgimiskohustust |
Ajakava: need direktiivi 2000/31/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ
Rakendusaktid määruses (EL) nr 910/2014 käsitletud usaldusteenuste kohta:
— |
Komisjoni 22. mai 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/806, millega kehtestatakse ELi kvalifitseeritud usaldusteenuse usaldusmärgi vormingu kirjeldus |
— |
Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1505, millega kehtestatakse usaldusnimekirjade tehnilised kirjeldused ja vormingud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 22 lõikele 5 |
— |
Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1506, millega kehtestatakse täiustatud e-allkirja ja täiustatud e-templi vormingu kirjeldus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 27 lõikele 5 ja artikli 37 lõikele 5 |
— |
Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/650, millega kehtestatakse kvalifitseeritud allkirja andmise ja templi loomise vahendi turvalisuse hindamise standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 30 lõikele 3 ja artikli 39 lõikele 2 |
Rakendusaktid määruses (EL) nr 910/2014 käsitletud e-identimise kohta:
— |
Komisjoni 24. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/296, millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7 |
— |
Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1501 koostalitlusvõime raamistiku kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 8 |
— |
Komisjoni 8. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1502, millega kehtestatakse e-identimise vahendite usaldusväärsuse tasemete minimaalsed tehnilised kirjeldused ja menetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 8 lõikele 3 |
— |
Komisjoni 3. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1984, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 9 lõike 5 kohase teavitamise asjaolud, vormingud ja kord |
Ajakava: rakendamise ajakava üle otsustab partnerlusnõukogu pärast käesoleva lepingu jõustumist. |
VI LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 14. PEATÜKILE „TARBIJAKAITSE“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktidega vastavalt sätestatud ajakavale.
Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/357/EMÜ tervist või turvalisust ohustavaid eksitava välimusega tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
Ajakava: direktiivi 87/357/EMÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta muudetud direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes
Ajakava: direktiivi 93/13/EMÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/6/EÜ tarbijakaitse kohta tarbijatele pakutavate toodete hindade avaldamisel
Ajakava: direktiivi 98/6/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta muudetud direktiiv 1999/44/EÜ tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavate aspektide kohta
Ajakava: direktiivi 1999/44/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta
Ajakava: direktiivi 2001/95/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/619/EMÜ ning direktiive 97/7/EÜ ja 98/27/EÜ
Ajakava: direktiivi 2002/65/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse Armeenia Vabariigis kolme aasta jooksul ja piiriüleselt kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv)
Ajakava: direktiivi 2005/29/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta
Ajakava: direktiivi 2006/114/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus)
Ajakava: määruse (EÜ) nr 2006/2004 ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ
Ajakava: direktiivi 2008/48/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega
Ajakava: direktiivi 2008/122/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/22/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta
Ajakava: direktiivi 2009/22/EÜ ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ
Ajakava: direktiivi 2011/83/EL ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise määrus)
Ajakava: määruse (EL) nr 524/2013 ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kaheksa aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv)
Ajakava: direktiivi 2013/11/EL ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Komisjoni 11. juuni 2013. aasta soovitus ühiste põhimõtete kohta, mida kohaldatakse liikmesriikide keelava iseloomuga ja kahju hüvitamisele suunatud kollektiivsete õiguskaitsevahendite suhtes ELi õigusest tulenevate õiguste rikkumise puhul (2013/396/EL)
Ajakava: soovitus 2013/396/EL rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2302, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ
Ajakava: direktiivi (EL) 2015/2302 ja selle rakendusaktide sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
VII LISA
V JAOTISE „MUU KOOSTÖÖPOLIITIKA“ 15. PEATÜKILE „TÖÖHÕIVE, SOTSIAALPOLIITIKA JA VÕRDSED VÕIMALUSED“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste Euroopa Liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega vastavalt sätestatud ajakavale.
Tööõigus
Nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiiv 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid töölepingu või töösuhte tingimustest
Ajakava: direktiivi 91/533/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta
Ajakava: direktiivi 1999/70/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe
Ajakava: direktiivi 97/81/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiiv 91/383/EMÜ, millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks
Ajakava: direktiivi 91/383/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
Ajakava: direktiivi 98/59/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
Ajakava: direktiivi 2001/23/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses
Ajakava: direktiivi 2002/14/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta
Ajakava: direktiivi 2003/88/EÜ sätted rakendatakse seitsme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Diskrimineerimisvastane võitlus ja sooline võrdõiguslikkus
Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
Ajakava: direktiivi 2000/43/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
Ajakava: direktiivi 2000/78/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes
Ajakava: direktiivi 2006/54/EÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega
Ajakava: direktiivi 2004/113/EÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Ajakava: direktiivi 92/85/EMÜ sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas
Ajakava: direktiivi 79/7/EMÜ sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Töötervishoid ja tööohutus
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta
Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (esimene üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta muudetud direktiiv 2009/104/EÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/57/EMÜ tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/148/EÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/104/EMÜ maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/92/EÜ plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/25/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv 93/103/EÜ kalalaevade pardal kohaldatavate tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete kohta (kolmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel
Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/269/EMÜ tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
Komisjoni 29. mai 1991. aasta direktiiv 91/322/EMÜ soovituslike piirnormide kehtestamise kohta, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl
Komisjoni 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/39/EÜ, millega kehtestatakse esimene loetelu ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta töökeskkonnas, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl
Komisjoni 7. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/15/EÜ, millega kehtestatakse töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide teine loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning millega muudetakse direktiive 91/322/EMÜ ja 2000/39/EÜ
Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/161/EL, millega kehtestatakse kolmas loetelu ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta töökeskkonnas, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning muudetakse komisjoni direktiivi 2000/39/EÜ
Nõukogu 10. mai 2010. aasta direktiiv 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/35/EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/27/EL, millega muudetakse nõukogu direktiive 92/58/EMÜ, 92/85/EMÜ, 94/33/EÜ ja 98/24/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist
Ajakava: kõigi eespool nimetatud töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide rakendamise ajakava üle otsustab partnerlusnõukogu pärast käesoleva lepingu jõustumist. |
Tööõigus
— |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1794, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ ja 2002/14/EÜ ning nõukogu direktiive 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ seoses meremeestega (ülevõtmisperioodiga kuni 10. oktoobrini 2017) |
— |
Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ülevõtmisperioodiga kuni 31. detsembrini 2016) |
— |
Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl ei sisaldu esialgses paketis |
Ajakava: direktiivide (EL) 2015/1794 ja 2014/112/EL sätted rakendatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
VIII LISA
TEENUSKAUBANDUS JA ASUTAMINE
1. |
Käesolev lisa koosneb seitsmest lisast, milles täpsustatakse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi kohustused ja reservatsioonid seoses teenuskaubanduse ja asutamisega kooskõlas käesoleva lepingu 5. peatüki VI jaotisega. |
2. |
Euroopa Liidu puhul:
|
3. |
Armeenia Vabariigi puhul:
|
4. |
Punktides 2 ja 3 osutatud lisad on käesoleva lisa lahutamatu osa. |
5. |
Käesoleva lepingu 5. peatüki VI jaotises esitatud mõisteid kasutatakse ka käesolevas lisas. |
6. |
Teenuste sektorite ja allsektorite kindlakstegemisel kasutatakse järgmisi märgistusi:
|
7. |
VIII-A, VIII-B, VIII-C ja VIII-D lisas kasutatakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide tähistamiseks järgmiseid lühendeid:
|
8. |
VIII-E, VIII-F ja VIII-G lisas kasutatakse Armeenia Vabariigi tähistamiseks järgmist lühendit:
|
VIII-A LISA
EUROOPA LIIDU RESERVATSIOONID ASUTAMISE SUHTES
1. |
Alljärgnevas reservatsioonide loendis on esitatud majandustegevusalad, kus Euroopa Liit kohaldab Armeenia Vabariigi üksustele ja ettevõtjatele reservatsioone võrdse kohtlemise või kõige soodsama kohtlemise suhtes vastavalt käesoleva lepingu artikli 144 lõikele 2. Loend koosneb järgmistest osadest:
Reservatsioon, mis vastab majandustegevusalale, mis ei ole liberaliseeritud (kohustusi ei võeta), on väljendatud järgmiselt: „võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad“. Kui punktides a või b on nimetatud üksnes liikmesriikidele omased reservatsioonid, võtavad kõnealuses punktis nimetamata liikmesriigid käesoleva lepingu artikli 144 lõike 2 kohaseid kohustusi asjaomases sektoris reservatsioonideta. Kui kõnealuses sektoris puuduvad liikmesriigile omased reservatsioonid, ei piira see horisontaalsete reservatsioonide või võimalike valdkondlike kogu ELis rakendatavate reservatsioonide kohaldamist. |
2. |
Käesoleva lepingu artikli 141 lõike 3 kohaselt ei sisalda allpool esitatud loend lepinguosaliste määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
3. |
Alljärgnevast loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
4. |
Käesoleva lepingu artikli 144 kohaselt ei loetleta käesolevas lisas mittediskrimineerivaid nõudeid, mis puudutavad õiguslikku vormi või kohustust saada tegevus- või muid lube, mida kohaldatakse kõigi territooriumil tegutsevate teenuseosutajate suhtes, olenemata nende kodakondsusest, tegevuskohast või võrdväärsetest kriteeriumidest, kuna need ei ole lepinguga piiratud. |
5. |
Kui Euroopa Liit säilitab reservatsiooni, mille kohaselt peab teenuseosutaja liidu territooriumil teenuse osutamiseks olema liidu kodanik, alaline elanik või elanik, on VIII-B lisa kohustuste loendis loetletud reservatsioonil või VIII-C ja VIII-D lisas loetletud reservatsioonidel samasugune mõju nagu reservatsioonil, mis kohaldatavuse piires käsitleb asutamist vastavalt käesolevale lisale. |
6. |
Suurema kindluse huvides lepitakse kokku, et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise kohustusega nõue laiendada teise lepinguosalise kodanikele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida liikmesriigis kohaldatakse teise liikmesriigi kodanike ja juriidiliste isikute suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt võetud meetmetele, sealhulgas nende rakendusaktidele liikmesriikides. Võrdne kohtlemine laieneb üksnes teise lepinguosalise juriidilistele isikutele, kes on asutatud kooskõlas teise liikmesriigi õigusega ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on selle liikmesriigi territooriumil, sealhulgas ELis asutatud juriidilistele isikutele, kes on teise lepinguosalise kodanike omandis või kontrolli all. |
Horisontaalsed reservatsioonid
Kommunaalteenused
EU: riiklikul või kohalikul tasandil kommunaalteenusteks peetavate majandustegevusalade suhtes võidakse kohaldada riigimonopoli või eraettevõtjatele antavaid ainuõigusi (1).
Ettevõtlusvormid
EU: kohtlemine, mis saab osaks Euroopa Liidu liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud (Armeenia äriühingute) tütarettevõtjatele, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on liidus, ei laiene Euroopa Liidu liikmesriikides asutatud Armeenia äriühingu filiaalidele või esindustele (2). See ei takista siiski liikmesriike laiendamast kõnealust kohtlemist esimese liikmesriigi territooriumil toimuva tegevuse suhtes filiaalidele või esindustele, mille kolmanda riigi äriühing on asutanud mõnes muus liikmesriigis, välja arvatud siis, kui liidu õiguse kohaselt on selline laiendamine sõnaselgelt keelatud.
EU: vähem soodsat kohtlemist võib kohaldada selliste tütarettevõtete suhtes, mis kuuluvad kolmanda riigi äriühingutele ning on moodustatud kooskõlas liikmesriigi õigusega ja millel on üksnes registrijärgne asukoht Euroopa Liidu territooriumil, v.a kui on võimalik näidata, et neil on tegelik ja püsiv side ühe liikmesriigi majandusega.
AT: juriidiliste isikute filiaalide tegevdirektorid peavad olema Austria residendid; Austria kaubandusseaduse järgimise eest vastutavatel füüsilistel isikutel juriidilise isiku või filiaali juures peab olema elukoht Austrias.
BG: välisriigi teenuseosutajad, sealhulgas aktsiaseltsid, võivad asutada filiaali ainult osaühinguna või piiratud vastutusega äriühinguna, millel on vähemalt kaks omanikku. Filiaalide asutamiseks on nõutav luba. Esindused tuleb registreerida Bulgaaria Kaubandus- ja Tööstuskojas ning need ei või tegeleda majandustegevusega.
EE: vähemalt poolte juhatuse liikmete elukoht peab olema Euroopa Liidus. Välisriigi äriühing peab määrama filiaalile juhataja või juhatajad. Filiaali juhataja peab olema teovõimeline füüsiline isik. Vähemalt ühe juhataja elukoht peab olema Eestis, mõnes Euroopa Majanduspiirkonna riigis või Šveitsis.
FI: välismaalane, kes tegeleb kaubandusega eraettevõtjana, ning vähemalt pooled täisühingu partnerid või usaldusühingu täisosanikud peavad olema Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) alalised elanikud. Kõigis sektorites peavad vähemalt pooled juhatuse tava- ja asendusliikmed ja tegevdirektor olema EMP residendid; teatavatele äriühingutele võib siiski teha erandeid. Kui Armeenia organisatsioon kavatseb tegeleda äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali asutamise kaudu, on nõutav kauplemisluba.
FR: tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse valdkonnas tegutsevatelt tegevdirektoritelt, kellel puudub elamisluba, nõutakse eriluba.
HU: riigile kuuluva kinnisvara omandamise korral võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
IT: tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse valdkonnas tegutsemiseks võidakse nõuda elamisluba.
PL: esinduse majandustegevus võib hõlmata üksnes välisriigi emaettevõtja reklaamimist ja edendamist. See kehtib kõigi teenustesektorite puhul, välja arvatud õigusteenused ja tervishoiuasutuste osutatavad teenused, Armeenia investorid võivad tegeleda majandustegevusega üksnes usaldusühingu, piiratud vastutusega kapitaliühingu, piiratud vastutusega äriühingu ning kapitaliühingu vormis (õigusteenuste puhul üksnes registreeritud ühingu ja usaldusühingu vormis).
RO: äriühingu ainuke juhataja või juhatuse esimees ning pooled juhatuse liikmed peavad olema Rumeenia kodanikud, kui asutamislepingus või põhikirjas ei ole sätestatud teisiti. Enamik äriühingu audiitoreid ja nende asetäitjaid peavad olema Rumeenia kodanikud.
SE: välisriigi äriühing, kes ei ole asutanud Rootsis juriidilist isikut või kes tegeleb ettevõtlusega kaubandusagendi vahendusel, peab kommertstehinguid tegema Rootsis registreeritud filiaali kaudu, millel on sõltumatu juhatus ja eraldi raamatupidamine. Filiaali tegevdirektor ja vajaduse korral asetegevdirektor peavad elama EMPs. Väljaspool EMPd elav füüsiline isik, kes teeb Rootsis kommertstehinguid, peab ametisse määrama ja registreerima residendist esindaja, kes vastutab äritegevuse eest Rootsis. Rootsis toimuva äritegevuse kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust. Pädev asutus võib üksikjuhtudel teha filiaali- ja elukohanõudest erandeid. Alla aasta kestvate ehitusprojektide puhul, mida viib ellu väljaspool EMPd asuv äriühing või füüsiline isik, tehakse filiaali asutamise või residendist esindaja määramise nõudest erand. Asutajaks võib olla partnerlus, ent vaid juhul, kui kõik piiramatu isikliku vastutusega omanikud elavad EMPs. Väljaspool EMPd paiknevad asutajad võivad taotleda luba pädevalt asutuselt. Vähemalt 50 % piiratud vastutusega äriühingute ning kooperatiivsete tulundusühingute juhatusest, samuti nende ühingute tegevdirektor, asetegevdirektor, juhatuse asendusliikmed ning vähemalt üks äriühingu nimel allkirjaõigust omav isik peavad elama EMPs. Pädev asutus võib teha sellest nõudest erandeid. Kui ükski äriühingu esindajatest ei ela Rootsis, peab juhatus määrama ja registreerima Rootsis elava isiku, kellel on volitused võtta äriühingu nimel vastu tasu. Need tingimused kehtivad ka kõigi muud liiki juriidiliste isikute asutamise korral. Registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, tööstusdisainilahenduste kaitse ja sordikaitse) omajal/taotlejal, kes ei ela Rootsis, peab olema peamiselt dokumentide, teadete jm kättetoimetamiseks Rootsis elav esindaja.
SI: registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, tööstusdisainilahenduste kaitse) omajal/taotlejal, kes ei ela Sloveenias, peab olema peamiselt dokumentide, teadete jm kättetoimetamiseks Sloveenias registreeritud patendi-, kaubamärgi- või tööstusdisainilahenduse volinik.
SK: Armeenia füüsiline isik, kelle nimi tuleb kanda äriregistrisse isikuna, kellel on õigus tegutseda ettevõtja nimel, peab esitama Slovaki Vabariigi elamisloa.
Investeerimine
ES: selleks et välisriikide valitsused ja avalik-õiguslikud üksused saaksid Hispaanias investeerida (see viitab lisaks majandushuvidele ka ettevõtte majandusvälistele huvidele) otse või äriühingute või muude üksuste kaudu, mis on välisriikide valitsuste otsese või kaudse kontrolli all, on vaja valitsuse eelnevat luba.
BG: välisinvestorid ei saa osaleda erastamises. Välisinvestorid ja Armeenia kontrollosalusega Bulgaaria juriidilised isikud vajavad luba a) loodusvarade geoloogilisteks uuringuteks, arendamiseks või kaevandamiseks territoriaalvetes, mandrilaval või majandusvööndis, ja b) punktis a nimetatud valdkondades tegutsevates äriühingutes kontrollosaluse omandamiseks.
FR: vastavalt finants- ja rahaseadustiku artiklitele L151-1 ja R135-1 sec tuleb Prantsusmaal finants- ja rahaseadustiku artiklis R153-2 loetletud sektorites välisinvesteeringute tegemiseks saada eelnevalt majandusministeeriumi heakskiit. Prantsusmaa jätab endale õiguse piirata välisosalust hiljuti erastatud äriühingutes avalikkusele pakutavate aktsiate hulgaga, mille Prantsusmaa valitsus määrab kindlaks iga kord eraldi. Teatavates kaubandus-, tööstus- või käsitöövaldkondades võidakse nõuda asutamiseks eriluba, kui tegevdirektoril ei ole alalist elamisluba.
FI: Soome jätab endale õiguse kehtestada piiranguid, mis keelavad Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja mis tahes juriidilistel isikutel kasutada asutamisõigust ja osutada teenuseid ilma saarestiku pädevate asutuste loata.
HU: hiljuti erastatud äriühingutes puuduvad Armeenia isikute osalemise suhtes võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused.
IT: aktsiapakkide omandamiseks ettevõtetes, mis tegutsevad kaitse ja riigi julgeoleku valdkonnas, ning strateegiliste varade omandamiseks transporditeenuste, telekommunikatsiooni ja energia valdkonnas võidakse nõuda ministrite nõukogu eesistuja heakskiitu.
LT: investeeringute tegemisel riigi julgeoleku seisukohast strateegilise tähtsusega ettevõtetesse, sektoritesse ja rajatistesse võidakse kohaldada kontrollimenetlusi.
PL: kohustusi ei ole võetud seoses riigivara omandamisega, s.o erastamisprotsessi reguleerivate määrustega.
SE: Rootsi jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada asutajate, kõrgema juhtkonna ja juhatuse suhtes kohaldatavad diskrimineerivad nõuded uute õiguslike vormide lisamisel Rootsi õigusesse.
Kinnisvara
Maa ja kinnisvara omandamise suhtes kehtivad allpool loetletud piirangud (3).
AT: välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud peavad kinnisvara omandamiseks, ostmiseks või rentimiseks saama loa pädevatelt piirkondlikelt asutustelt (Länder), kes otsustavad, kas mõjutatakse olulisi majandus-, sotsiaal- või kultuurihuve või mitte.
BG: välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud ei või omandada maad (sh filiaali kaudu). Välisosalusega Bulgaaria juriidilised isikud ei või omandada põllumajandusmaad. Välisriigi juriidilised isikud ja välismaal alalist elukohta omavad välisriigi kodanikud võivad omandada hooneid ja piiratud kinnisvaraõigusi (õigus kasutada, õigus ehitada, õigus püstitada pealisehitisi ja õigus kehtestada servituute).
CZ: põllumajandus- ja metsamaad saavad omandada ainult need välisriigi füüsilised isikud, kes elavad alaliselt Tšehhi Vabariigis, ja Tšehhi Vabariigi juriidiliste isikutena loodud ettevõtjad. Riigi omandis oleva põllumajandus- ja metsamaa suhtes kehtivad erieeskirjad. Riigile kuuluvat põllumajandusmaad saavad omandada ainult Tšehhi kodanikud, omavalitsused ja avalik-õiguslikud ülikoolid (koolitus- ja teadustegevuseks). Juriidilised isikud (sõltumata nende vormist või asukohast) saavad riigile kuuluvat põllumajandusmaad omandada üksnes juhul, kui neile juba kuuluv hoone on ehitatud sellisele maale või kui kõnealune maa on hädavajalik neile juba kuuluva hoone kasutamiseks. Riigimetsa saavad omandada üksnes omavalitsused ja avalik-õiguslikud ülikoolid.
CY: võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
DE: kohaldatakse teatavaid vastastikkuse tingimusi.
DK: mitteresidendist füüsilised ja juriidilised isikud peavad kinnisvara omandamiseks saama üldiselt loa justiitsministeeriumilt. Loanõue oleneb kinnisvara kavandatud kasutusest.
EE: Eesti jätab endale õiguse nõuda, et maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja, sealhulgas põllumajandus- või metsamaad sisaldava kinnisasja, võib omandada üksnes Eesti kodanikust või EMP riigi kodanikust füüsiline isik või asjakohasesse Eesti registrisse kantud juriidiline isik maavanema loal. Reservatsiooni ei kohaldata põllumajandus- või metsamaa omandamisel käesoleva lepinguga liberaliseeritud teenuse osutamiseks.
ES: Hispaania jätab endale õiguse nõuda, et välisinvesteeringute tegemiseks tegevusse, mis on otseselt seotud ELi mittekuuluvate riikide diplomaatiliste esinduste jaoks tehtavate kinnisvarainvesteeringutega, on vaja Hispaania ministrite nõukogu haldusluba, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud vastastikune liberaliseerimisleping.
FI: Soome jätab endale Ahvenamaa puhul õiguse nõuda eelnevat luba.
HU: kui põllumaad käsitlevates õigusaktides ettenähtud erandite alusel ei ole sätestatud teisiti, ei või välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud osta põllumaad. Välismaalased peavad kinnisvara ostuks saama kinnisvara asukoha põhjal loa riigi pädevalt ametiasutuselt. Riigivara omandamise suhtes ei ole piiranguid kehtestatud.
EL: vastavalt seadusele nr 1892/90 on maa omandamiseks piiriäärsetes piirkondades vaja kaitseministri luba. Haldustava kohaselt on luba lihtne saada otseinvesteeringute jaoks.
HR: kohustusi ei ole võetud seoses kinnisvara omandamisega teenuseosutajate poolt, kes ei ole Horvaatias asutatud ega registreeritud. Kinnisvara omandamine teenuste osutamiseks Horvaatias asutatud ja juriidilise isikuna registreeritud äriühingute poolt on lubatud. Et omandada kinnisvara, mida filiaalid vajavad teenuste osutamiseks, on nõutav justiitsministeeriumi heakskiit. Välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud ei saa omandada põllumajandusmaad.
IE: kodu- või välismaistel äriühingutel või välisriigi kodanikel peab maa ostmiseks Iirimaal olema maakomisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kui maa on tööstusotstarbeline (v.a põllumajanduslik tootmine), tehakse erand sellest nõudest ettevõtlus-, kaubandus- ja tööministri tõendi alusel. Seda õigusnormi ei kohaldata linnamaa suhtes, mille puhul säilib õigus nõuda eelnevat luba.
IT: välisriigi füüsiliste ja juriidiliste isikute kinnisvaraostude suhtes kohaldatakse vastastikkuse nõuet.
LT: maa, siseveekogude ja metsa omandamine on lubatud välisriigi subjektidel, kes vastavad Euroopa ja Atlandi-ülese integratsiooni kriteeriumidele. Maatükkide omandamise menetlus, tingimused ja piirangud kehtestatakse põhiseadusega.
LV: põllumajandusmaa ostmisel kolmandate riikide kodanike poolt, sealhulgas seoses põllumajandusmaa ostmiseks loa taotlemise protsessiga.
PL: kinnisvara otseseks või kaudseks omandamiseks on vaja luba. Luba antakse siseministri haldusotsusega kaitseministri nõusolekul ning põllumajandusliku kinnisvara puhul ka põllumajanduse ja maaelu arengu ministri nõusolekul. Kohustusi ei ole võetud seoses riigivara omandamisega, s.o erastamisprotsessi reguleerivate määrustega (3. viis).
RO: füüsilised isikud, kes ei ole Rumeenia kodanikud ega residendid, samuti juriidilised isikud, kes ei ole Rumeenias registreeritud ja kellel ei ole Rumeenias peakontorit, ei või omandada mis tahes liiki maad elavate isikute vaheliste (inter vivos) tehingute kaudu.
SI: Sloveenia jätab endale õiguse nõuda, et Sloveenia Vabariigis asutatud välisosalusega juriidilised isikud võivad omandada kinnisvara Sloveenia Vabariigi territooriumil ning Sloveenia Vabariigis välisriigi isikute poolt asutatud filiaalid võivad omandada üksnes selliseks majandustegevuseks vajalikku kinnisvara (v.a maa), milleks nad asutati. Vastavalt äriühingute seadusele ei käsitata Sloveenia Vabariigis asutatud filiaali juriidilise isikuna ning selle tegevus võrdsustatakse tütarettevõtte tegevusega, mis on kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu artikli XXVIII lõikega g.
SK: seoses maa omandamisega ei ole kohustusi võetud (3. ja 4. viis); välisriigi äriühingud ja füüsilised isikud ei või omandada põllumajandus- ja metsamaad väljaspool omavalitsusele kuuluvat hoonestatud ala ja teatavat muud maad (nt loodusvarad, järved, jõed, üldkasutatavad teed jne).
Tunnustamine
EU: seoses diplomite vastastikust tunnustamist käsitlevate ELi direktiividega puuduvad võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused. Õigus osutada teenust seadusega reguleeritud erialal ühes ELi liikmesriigis ei anna õigust osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis (4).
Konkreetselt enamsoodustusrežiimi puhul
EL jätab endale õiguse võtta vastu või rakendada meetmeid, millega võimaldatakse erinevat kohtlemist investeerimist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute või muu kaubanduslepingu alusel, mis kehtivad või mis sõlmitakse enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.
EL jätab endale õiguse võtta vastu või rakendada meetmeid, millega võimaldatakse asutamisõigusega seoses kodanike või ettevõtete erinevat kohtlemist olemasolevate või tulevaste kahepoolsete kokkulepete alusel, mis kehtivad Euroopa Liidu liikmesriikidest Belgia, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küprose, Luksemburgi, Madalmaade, Portugali, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani või Ühendkuningriigi ja San Marino, Monaco, Andorra või Vatikani Linnriigi vahel.
Euroopa Liit jätab endale õiguse võtta vastu või rakendada meetmeid, millega võimaldatakse teatava riigi erinevat kohtlemist vastavalt kehtivatele või tulevastele kahe- või mitmepoolsetele lepingutele, millega
a) |
luuakse teenuste ja investeeringute siseturg; |
b) |
antakse asutamisõigus või |
c) |
nõutakse õigusaktide ühtlustamist ühes või enamas majandussektoris. |
Selle erandi puhul lähtutakse järgmisest:
a) |
„teenuste ja investeeringute siseturg“ on sisepiirideta ala, kus on tagatud teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumine; |
b) |
„asutamisõigus“ on kohustus kõrvaldada piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osaliste vahel lepingu jõustumise kuupäevaks põhimõtteliselt kõik asutamisõigust piiravad tõkked. Asutamisõigus hõlmab piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalisriikide kodanike õigust asutada ja juhtida ettevõtteid samadel tingimustel kui need, mis on kodanike jaoks sätestatud selle riigi õigusaktides, kus kõnealune tegevus toimub; |
c) |
„õigusaktide ühtlustamine“ tähendab:
Selline ühtlustamine või lisamine peab toimuma ja arvatakse toimunuks üksnes hetkel, mil see jõustub piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalise või osaliste riigisiseses õiguses. |
Valdkondlikud reservatsioonid
BG: teatava riigi või avaliku vara kasutamisega seotud majandustegevuse puhul on nõutav kontsessiooniseaduse alusel antud kontsessiooni olemasolu.
Äriühingud, mille kapitalist üle 50 % kuulub riigile või omavalitsusele, peavad saama äriühingu põhivara võõrandamise tehingu sooritamiseks ja osaluse soetamist, rentimist, ühistegevust, laenu, nõuete kindlustamist või käskvekslitest tulenevaid kohustusi käsitleva lepingu sõlmimiseks loa erastamisagentuurilt või muult riiklikult või piirkondlikult asutuselt (sõltuvalt sellest, kumb on pädev asutus).
DK, FI ja SE: Taani, Rootsi ja Soome võetavad meetmed, millega püütakse edendada Põhjamaade koostööd, nagu:
a) |
rahaline toetus teadus- ja arendusprojektidele (Põhjamaade Tööstusfond); |
b) |
rahvusvaheliste projektide teostatavusuuringute rahastamine (Põhjamaade Projektifond) ja |
c) |
rahaline abi keskkonnatehnoloogiat kasutavatele äriühingutele (5) (Põhjamaade Keskkonnainvesteeringute Korporatsioon). |
See reservatsioon ei piira riigihanke välistamist lepinguosalise poolt, subsiidiume ega valitsusepoolset toetust teenusekaubandusele vastavalt käesoleva lepingu artiklile 141.
PT: teatava tegevuse või teatavate kutsealade korral kodakondsusnõude kohaldamisest loobumine selliste füüsiliste isikute suhtes, kes osutavad teenuseid riikides, mille ametlik keel on portugali keel (Angola, Brasiilia, Cabo Verde, Guinea-Bissau, Mosambiik ning São Tomé ja Príncipe).
Transpordiga seotud enamsoodustusrežiim
EU: meetmed, millega võimaldatakse kolmandale riigile erinevat kohtlemist vastavalt siseveeteedele juurdepääsu käsitlevatele kehtivatele või tulevastele lepingutele (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), millega jäetakse osa liiklusõigusi asjaomaste riikide ettevõtjatele, kes vastavad omandisuhte suhtes kehtestatud kodakondsusnõuetele. Kohaldatakse Reini jõel laevatamist käsitleva Mannheimi konventsiooni rakendusmäärusi. See reservatsiooni osa kehtib üksnes järgmiste ELi liikmesriikide suhtes: BE, FR, DE ja NL. Siseveetransport (CPC 722).
FI: teatavale riigile erineva kohtlemise võimaldamine vastavalt kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele, mille alusel ei kohaldata vastastikkuse põhimõtet rakendades konkreetse välisriigi lipu all registreeritud laevade või välisriigis registreeritud laevade suhtes üldist keeldu osutada Soomes kabotaažiteenuseid (CPC 711 osa, CPC 712 osa, CPC 721 osa).
SE: vastastikkuse põhimõtet rakendades võib võtta meetmeid, millega võimaldatakse Armeenia alustel tegeleda Armeenia lipu all Rootsis kabotaažiga, tingimusel et Armeenia lubab Rootsi lipu all tegutsevatel alustel tegeleda kabotaažiga Armeenias. Selle reservatsiooni konkreetne eesmärk sõltub Armeenia ja Rootsi vahel sõlmitava võimaliku tulevase lepingu sisust (CPC 7211, CPC 7212).
BG: kui Armeenia lubab Bulgaaria teenuseosutajatel pakkuda oma mere- ja jõesadamates veoste käitlemise teenuseid ning hoiustamis- ja laoteenuseid, sealhulgas konteinerite ja konteinerites sisalduva kaubaga seotud teenuseid, lubab Bulgaaria Armeenia teenuseosutajatel pakkuda oma mere- ja jõesadamates samadel tingimustel veoste käitlemise teenuseid ning hoiustamis- ja laoteenuseid, sealhulgas konteinerite ja konteinerites sisalduva kaubaga seotud teenuseid (CPC 741 osa, CPC 742 osa).
DE: välisriigi laevade prahtimisel Saksamaal elavate tarbijate poolt võidakse kohaldada vastastikkuse tingimust (CPC 7213, 7223, 83103).
EU: EL jätab endale õiguse võimaldada teatavale riigile erinevat kohtlemist vastavalt ELi või ELi liikmesriikide ja kolmanda riigi vahel sõlmitud ning rahvusvahelist maanteetransporti (sh kombineeritud maantee- ja raudteetransport) ja reisijatevedu käsitlevatele kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Sellise kohtlemisega võidakse
a) |
reserveerida asjakohaste transporditeenuste osutamine lepinguosaliste vahel või läbi lepinguosaliste territooriumi kummagi lepinguosalise riigis registreeritud sõidukitele või lubada sellist teenust osutada vaid kõnealuste sõidukitega (6) või |
b) |
näha selliste sõidukite puhul ette maksuvabastus. |
BG: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse asjaomaste transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks teenuste osutamise tingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud, Bulgaaria territooriumil või üle Bulgaaria piiri (CPC 7111, 7112).
HR: rahvusvahelist maanteetransporti käsitlevate kehtivate või tulevaste lepingute alusel kohaldatavad meetmed, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks tegevustingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud seoses transporditeenustega, mida osutatakse Horvaatiasse, Horvaatias, läbi Horvaatia ja Horvaatiast asjaomaste lepinguosaliste riikidesse (CPC 7111, 7112).
CZ: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks tegevustingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud seoses transporditeenustega, mida osutatakse Tšehhi Vabariiki, Tšehhi Vabariigis, läbi Tšehhi Vabariigi ja Tšehhi Vabariigist asjaomaste lepinguosaliste riikidesse (CPC 7121, 7122, 7123).
EE: teatavale riigile erineva kohtlemise võimaldamine rahvusvahelist maanteetransporti (sh kombineeritud maantee- ja raudteetransport) käsitlevate kehtivate või tulevaste kahepoolsete lepingute alusel, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine Eestisse, Eestis, läbi Eesti ja Eestist asjaomaste lepinguosaliste riikidesse kummagi lepinguosalise riigis registreeritud sõidukitele või lubatakse sellist teenust osutada vaid kõnealuste sõidukitega ning nähakse ette selliste sõidukite maksuvabastus.
LT: kahepoolsete lepingute alusel rakendatavad meetmed, millega nähakse ette transporditeenuste sätted ja määratakse kindlaks tegevustingimused, kaasa arvatud kahepoolse transiidi ja muud transpordiload seoses transporditeenustega Leedu territooriumile, läbi Leedu territooriumi ja Leedu territooriumilt teiste asjaomaste lepinguosaliste territooriumidele, ning teemaksud ja -lõivud (CPC 7121, 7122, 7123).
SK: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks tegevustingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud seoses transporditeenustega, mida osutatakse Slovakkiasse, Slovakkias, läbi Slovakkia ja Slovakkiast asjaomaste lepinguosaliste riikidesse (CPC 7121, 7122, 7123).
ES: Hispaanias võib keelduda kaubandusliku kohaloleku vormistamise loa andmisest sellistele teenuseosutajatele, kelle päritoluriik ei võimalda Hispaania teenuseosutajatele tõhusat turulepääsu (CPC 7123).
BG, CZ ja SK: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reguleeritakse liiklusõigusi ja tegevustingimusi ning transporditeenuste osutamist Bulgaaria, Tšehhi ja Slovakkia territooriumil ning asjaomaste riikide vahel.
EU: teatavale kolmandale riigile erineva kohtlemise võimaldamine kehtivate või tulevaste kahepoolsete lepingute alusel, mis käsitlevad järgmisi lennutranspordi abiteenuseid:
a) |
lennutransporditeenuste müük ja turundus; |
b) |
arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused ja |
c) |
muud lennutranspordi abiteenused, nagu maapealne teenindamine või lennujaama käitamise teenused. |
Seoses lennukite ja nende osade hoolduse ja remondiga jätab EL endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid, millega võimaldatakse kolmandale riigile erinev kohtlemine vastavalt kehtivatele või tulevastele kaubanduslepingutele teenustekaubanduse üldlepingu artikli V alusel.
EU: jäetakse õigus nõuda, et ainult ELilt loa saanud tunnustatud organisatsioonid võivad teha liikmesriikide nimel laevade kohustuslikku ülevaatust ja neid sertifitseerida. Võidakse kohaldada asutamisnõuet.
PL: kui Armeenia lubab Poola reisijate- ja kaubaveoettevõtjatel osutada transporditeenuseid Armeenia territooriumile ja läbi Armeenia territooriumi, lubab Poola Armeenia reisijate- ja kaubaveoettevõtjatel osutada samadel tingimustel transporditeenuseid Poola territooriumile ja läbi Poola territooriumi.
A. Põllumajandus, jahindus, metsandus ja metsaraie
FR: põllumajandusettevõtete asutamiseks kolmandate riikide äriühingute poolt ja viinamarjaistanduste omandamiseks ELi-väliste investorite poolt on vaja luba.
AT, HR, HU, MT, RO: põllumajandusliku tegevuse puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: investorite osaluse suurus võib olla vaid kuni 49 %.
FI: põhjapõdrakasvatuse puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
IE: Armeenia residentidelt nõutakse jahutootmise alustamiseks luba.
BG: metsaraie puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
SE: põhjapõdrakasvatusega võivad tegeleda ainult saamid.
B. Kalandus ja vesiviljelus
EU: ELi liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete elusvarusid ja kalastuspiirkondi saavad kasutada ja neile pääsevad juurde üksnes ELi liikmesriigi lipu all sõitvad ja liidu territooriumil registreeritud kalalaevad, kui ei ole sätestatud teisiti.
CY: kalapaatide ja -laevade puhul on ELi-väliste omanike maksimaalne osalus 49 % ja selleks tuleb taotleda luba.
SE: laev arvatakse Rootsi laevaks ja võib sõita Rootsi lipu all, kui rohkem kui pool omakapitalist kuulub Rootsi kodanikele või juriidilistele isikutele. Valitsus võib lubada välislaevadel sõita Rootsi lipu all juhul, kui nende tegevus on Rootsi kontrolli all või omanik elab alaliselt Rootsis. Laevad, mis kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses EMP kodanikele või äriühingutele, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub EMPs ning kelle tegevust kontrollitakse Rootsist, võib samuti kanda Rootsi registrisse. Kalapüügi kutsetegevuse litsents, mida on vaja professionaalseks kalapüügiks, võidakse anda ainult juhul, kui kalapüük on seotud Rootsi kalatööstusega. Kõnealuseks seotuseks võib olla näiteks asjaolu, et pool kalendriaasta saagist (väärtuse poolest) lossitakse Rootsis, pooled püügireisidest algavad Rootsi sadamatest või pooled laevastiku kaluritest elavad Rootsis. Üle viiemeetriste laevade puhul on vaja laevaluba ja kalapüügi kutsetegevuse litsentsi. Luba antakse juhul, kui laev on muu hulgas registreeritud riiklikus registris ja laeval on tegelik majanduslik seos Rootsiga. Kaubalaeva või traditsioonilise laeva kapten peab olema EMP riigi kodanik. Rootsi transpordiamet võib teha erandeid.
SI: välisriikide kalalaevadel on Sloveenia Vabariigi territoriaalvete läbimisel keelatud kalastada või püüda meres ja merepõhjas kala ja muid mereorganisme. See keeld laieneb ka välisriikide kalapaatidele. Laevadel on õigus sõita Sloveenia lipu all, kui üle poole laevast kuulub Euroopa Liidu kodanikele või juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Euroopa Liidu liikmesriigis. Vesiviljelusettevõtted, mis kasvatavad organisme varude asustamiseks, peavad olema Sloveenias registreeritud.
UK: Ühendkuningriigi lipu all sõitvate laevade omandamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad, välja arvatud juhul, kui vähemalt 75 % investeeringust kuulub Briti kodanikele ja/või äriühingutele, mis kuuluvad vähemalt 75 % ulatuses Briti kodanikele, kes elavad ja asuvad igal juhul Ühendkuningriigis. Laevade haldamine, juhtimine ja kontrollimine peab toimuma Ühendkuningriigist.
C. Mäetööstus
EU: juriidiliste isikute puhul, kes on selle kolmanda riigi füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, (7) kust on pärit üle 5 % Euroopa Liidu nafta- ja maagaasiimpordist, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Otseste filiaalide avamise korral (nõutav on asutamine juriidilise isikuna) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
D. Töötlev tööstus
EU: juriidiliste isikute puhul, kes on selle kolmanda riigi füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, (8) kust on pärit üle 5 % Euroopa Liidu nafta- ja maagaasiimpordist, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Otseste filiaalide avamise korral (nõutav on asutamine juriidilise isikuna) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
IT: kirjastuste ja trükikodade omanikud ja kirjastajad peavad olema ELi liikmesriigi kodanikud. Ettevõtjate peakontorid peavad asuma mõnes ELi liikmesriigis.
HR: kirjastamise, trükkimise ja salvestiste paljundamise puhul kohaldatakse elukohanõuet.
SE: Rootsis trükitud ja avaldatud perioodikaväljaannete omanikud, kes on füüsilised isikud, peavad resideerima Rootsis või olema EMP kodanikud. Selliste perioodikaväljaannete juriidilistest isikutest omanikud peavad olema asutatud EMPs. Rootsis trükitavatel ja avaldatavatel perioodikaväljaannetel ning tehnilistel salvestistel peab olema vastutav toimetaja, kelle elukoht on Rootsis.
Elektri, gaasi, auru ja kuumavee tootmine, ülekanne ja jaotamine enda tarbeks (9) (v.a tuumaenergiapõhine elektritootmine)
EU: elektri tootmise, ülekande ja jaotuse puhul enda tarbeks ning gaasi tootmise ja gaaskütuste jaotuse puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Auru ja kuuma vee tootmine, ülekanne ja jaotamine
EU: juriidiliste isikute puhul, kes on selle kolmanda riigi füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, (10) kust on pärit üle 5 % Euroopa Liidu nafta-, elektri- ja maagaasiimpordist, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Kohustusi ei ole võetud otseste filiaalide avamise korral (nõutav on asutamine juriidilise isikuna).
FI: auru ja kuuma vee tootmise, ülekandmise ja jaotamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
1. Äriteenused
Kutseteenused
EU: õigusabi- ja juriidiliste dokumentide ja nende tõendamisega seotud teenuste puhul, mida osutavad avalikke funktsioone täitvad õigusspetsialistid, nt notarid, kohtutäiturid (huissiers de justice) või muud ametiisikud või ministeeriumi ametnikud (officiers publics et ministériels), ning valitsuse ametliku aktiga määratud kohtutäiturite poolt osutatud teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: advokatuuri täieliku vastuvõtmise suhtes, mida nõutakse riigisisese (ELi ja liikmesriigi) õiguse praktiseerimiseks, kohaldatakse kodakondsus- ja/või elukohanõuet.
AT: õigusteenuste osutamisel kaubandusliku kohaloleku kaudu kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välismaalastest advokaatide (kes peavad olema saanud oma päritoluriigis täieliku erialase väljaõppe) osalus õigusbüroo aktsiakapitalis ja tegevustulemustes ei või ületada 25 %. Neil ei tohi olla otsustavat mõju otsuste tegemisel. Välismaiste vähemusinvestorite või nende kvalifitseeritud töötajate puhul on õigusteenuste osutamine lubatud üksnes seoses rahvusvahelise avaliku õiguse ja sellise jurisdiktsiooni õigusega, kus investor või tema töötaja on kvalifitseeritud advokaadina praktiseerima; õigusteenuste osutamine seoses ELi ja liikmesriigi õigusega, sealhulgas kohtutes esindamine, nõuab täielikku vastuvõtmist advokatuuri ja selle suhtes kehtib kodakondsusnõue.
AT: kuluarvestuse, auditeerimise, raamatupidamise ja maksualase nõustamise teenuste puhul ei tohi välisriigi seaduste kohaselt tegutsema volitatud isikute osalemine aktsiakapitalis ja hääleõigus ületada 25 %.
AT: meditsiiniteenuste (v.a psühholoogid ja psühhoterapeudid) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, BG, HR: õigusteenuste osutamisel seoses asjaomase riigisisese (ELi ja liikmesriikide) õigusega võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, CY, EE, MT, SI: veterinaarteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BE: õigusteenuste puhul kohaldatakse tsiviilasja arutamisel kassatsioonikohtus (Cour de cassation) esindamise kvoote.
BG: välisriikide advokaadid võivad esindada oma riigi kodanikku ning nende suhtes kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet ja nad peavad tegema koostööd Bulgaaria advokaadiga. Vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht.
BG: õigusteenuste puhul on mõned õigusliku vormi liigid (advokatsko sadrujue ja advokatsko drujestvo) reserveeritud advokaatidele, kes on Bulgaarias täielikult advokatuuri vastu võetud.
BG: välisriigi (muu kui ELi ja EMP riik) auditeeriv üksus võib osutada auditeerimisteenuseid ainult vastastikkuse põhimõttel ja järgides nõuet, et kolmveerand juhtorgani liikmetest ja auditit üksuse nimel tegevad registreeritud audiitorid vastavad nõuetele, mis on samaväärsed Bulgaaria audiitorite suhtes kohaldatavate nõuetega.
BG: vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht. Maksualase nõustamise teenuste puhul kohaldatakse ELi kodakondsuse nõuet.
BG: arhitektuuriteenuste, linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste, inseneriteenuste ja integreeritud inseneriteenuste puhul võivad välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on oma riigi õigusaktide kohaselt tunnustatud projekteerija litsents, Bulgaarias töid jälgida ja projekteerida iseseisvalt üksnes pärast konkursi võitmist ja kui neid on valitud töövõtjaks vastavalt riigihangete seaduses sätestatud menetlusele.
BG: arhitektuuriteenuste, linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste, inseneriteenuste ja integreeritud inseneriteenuste puhul peavad Armeenia investorid tegutsema partnerluses kohalike investoritega või nende töövõtjatena, juhul kui projektid on riikliku või piirkondliku tähtsusega. Arhitektuuriteenuste, linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste puhul peab välisriigi spetsialistidel olema vähemalt kaheaastane kogemus ehitusvaldkonnas. Linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet.
BG: linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet.
BG, CY, MT, SI: ämmaemanda- ja õeteenuste, füsioteraapiateenuste ja parameedikute teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: arhitektuuriteenuste, linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste, inseneriteenuste ja integreeritud inseneriteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet.
CY: õigusteenuste osutamiseks, sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP või Küprose kodakondsust ja elukohta (kaubanduslik kohalolek). Küprosel võivad õigusbüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri kuuluvad advokaadid. Kohaldatakse mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid. Advokatuuri vastuvõtmisel kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet.
CZ: õigusteenuste osutamiseks seoses riigisisese (ELi ja liikmesriigi) õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP või Tšehhi Vabariigi kodakondsust ja elukohta Tšehhi Vabariigis. Kohaldatakse mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid.
CZ, HU, SK: ämmaemandateenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: välisriigi audiitorid peavad saama loa, mille suhtes kohaldatakse teatavaid tingimusi.
BG, CY, CZ, EE, MT: meditsiiniteenuste (sh psühholoogid) ja hambaraviteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CZ, SK: jäetakse õigus nõuda, et auditeerimisteenuste puhul on vähemalt 60 % kapitalist või hääleõigustest reserveeritud kodanikele (CPC 86211 ja 86212, v.a majandusarvestusteenused).
CZ: meditsiiniteenuste (sh psühholoogid) ja hambaraviteenuste, ämmaemandateenuste ning õdede, füsioterapeutide ja parameedikute teenuste puhul on juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. Välisriigi füüsiliste isikute puhul on nõutav pädeva asutuse luba.
CZ: veterinaarteenuste puhul on juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel. Nõutav on veterinaarameti luba.
DK: vastavalt Taani kohtumenetluse seadusele peab õigusbüroo ainus eesmärk olema praktiseerida õigusvaldkonnas. Õigusbüroos praktiseerivad juristid ja õigusbüroo aktsiaid omavad muud töötajad on koos bürooga isiklikult vastutavad nõuete eest, mis tulenevad abist, mida nad on klientidele osutanud. Peale selle peab 90 % Taani õigusbüroo aktsiatest olema Taanis litsentsi omavate juristide, Taanis registreeritud ELi juristide või Taanis registreeritud õigusbüroode omanduses.
DK: kohustusliku auditi tegemiseks peab audiitor olema Taanis tunnustatud. Tunnustamiseks nõutakse elukohta ELi liikmesriigis või EMP riigis. Hääleõigused tunnustatud audiitorühingus ja kohustuslikku auditit käsitlevat kaheksandat direktiivi rakendava määruse kohaselt mittetunnustatud audiitorühingus ei tohi ületada 10 % hääleõigustest.
DK: Taani volitatud raamatupidajatega partnerluskokkuleppe sõlmimiseks peavad välisriikide raamatupidajad saama loa Taani ettevõtlusametilt.
DK: veterinaarteenuste puhul on juurdepääs üksnes füüsilistel isikutel.
EL: vannutatud audiitori litsentsi omandamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet.
EL: hambatehnikute puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet.
ES: õigusteenuste osutamiseks seoses ELi ja ELi liikmesriigi õigusega võidakse nõuda kaubanduslikku kohalolekut ühes riigisiseses õiguses mittediskrimineerivalt ette nähtud õiguslikus vormis. Mõni õiguslik vorm võib olla mittediskrimineerivatel alustel ette nähtud üksnes advokatuuri liikmetele.
FI: kohtus esindamiseks muu kui patendivoliniku ja advokaadina (asianajaja) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad
FI: riigi või erasektori rahastatud tervishoiu- ja sotsiaalteenustega seotud teenuste (st meditsiiniteenuste, sh psühholoogi- ja hambaraviteenuste, ämmaemandateenuste, füsioteraapiateenuste ja parameedikute teenuste) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
FI: auditeerimisteenuste puhul peab vähemalt üks Soome piiratud vastutusega äriühingu audiitoritest olema alaline elanik.
FI, HU, NL: patendivolinike puhul kohaldatakse elukohanõuet (CPC 861 osa).
FR: õigusteenuste puhul on mõned õigusliku vormi liigid (association d’avocats ja société en participation d’avocat) reserveeritud advokaatidele, kes on Prantsusmaal täielikult advokatuuri vastu võetud. Prantsusmaa või ELi õigusega seotud teenuseid osutavas õigusbüroos peavad vähemalt 75 % partneritest, kellele kuulub 75 % aktsiatest, olema Prantsusmaal advokatuuri täielikult vastu võetud advokaadid.
FR: arhitektuuriteenuste, meditsiiniteenuste (sh psühholoogiteenuste) ja hambaraviteenuste, ämmaemanda- ja õeteenuste, füsioteraapiateenuste ja parameedikute teenuste puhul on välisinvestoritel juurdepääs üksnes sellistele õiguslikele vormidele nagu société d'exercice liberal (sociétés anonymes, sociétés à responsabilité limitée või sociétés en commandite par actions) ja société civile professionnelle.
FR: meditsiiniteenuste (sh psühholoogiteenuste) ja hambaraviteenuste, ämmaemandateenuste ning õdede, füsioterapeutide ja parameedikute teenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. Ämmaemandateenuste ning õdede, füsioterapeutide ja parameedikute teenuste puhul on välismaalaste juurdepääs võimalik kord aastas kehtestatud kvootide alusel.
FR: veterinaarteenuste suhtes kohaldatakse kodakondsuse ja vastastikkuse nõuet.
HR: kohustusi ei ole võetud, v.a õigusnõustamisel päritoluriigi, välis- ja rahvusvahelise õiguse valdkonnas. Pooli võivad esindada kohtutes üksnes Horvaatia advokatuuri (odvjetnici) liikmed. Advokatuuri liikmeks saamisel kehtib kodakondsusnõue. Rahvusvahelisi elemente sisaldavate menetluste puhul võivad pooli esindada vahekohtus – ad hoc kohtus muude riikide advokatuuridesse kuuluvad advokaadid.
HR: auditeerimisteenuste osutamiseks on vaja litsentsi.
HR: füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada arhitekti- ja inseneriteenuseid, kui neil on vastavalt Horvaatia Arhitektide Koja või Horvaatia Inseneride Koja heakskiit.
HR: kõik isikud, kes pakuvad teenust otse patsientidele / ravivad patsiente, vajavad kutseala koja litsentsi.
EL: hambatehnikute puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Vannutatud audiitori litsentsi saamiseks ning veterinaarteenuste osutamisel nõutakse ELi kodakondsust.
ES: vannutatud audiitorite ja tööstusomandiga tegelevate advokaatide puhul kehtib ELi kodakondsuse nõue.
HU: ettevõtete asutamine partnerluse kujul koos Ungari advokaadi (ügyvéd) või õigusbürooga (ügyvédi iroda) või esindusena.
HU: veterinaarteenuste osutamisel kehtib EMPsse mittekuuluvate riikide kodanike suhtes elukohanõue.
LV: vandeadvokaatide suhtes, kellel on kriminaalasjades esindamise ainuõigus, kohaldatakse kodakondsusnõuet.
LV: vannutatud audiitorite äriühingus peab üle 50 % hääleõiguslikest aktsiatest kuuluma Euroopa Liidu või EMP vannutatud audiitoritele või vannutatud audiitorite äriühingutele. Välisriikide advokaadid võivad tegutseda kohtus advokaadina üksnes vastavalt kahepoolsetele vastastikuse õigusabi lepingutele.
LT: patendiadvokaatide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.
LT: auditeerimisteenuste puhul peab audiitori aruanne valmima koostöös audiitoriga, kellel on Leedus tegutsemise luba. Vähemalt kolmveerand audiitorifirma aktsiatest peab kuuluma ELi või EMP audiitoritele või audiitorifirmadele. Asutamine aktsiaseltsina (AB) ei ole lubatud.
LT: välisriikide advokaadid võivad tegutseda kohtus advokaadina üksnes vastavalt kahepoolsetele vastastikuse õigusabi lepingutele.
LT: meditsiiniteenuste (sh psühholoogiteenuste) ja hambaraviteenuste osutamiseks on nõutav luba, mille väljastamisel lähtutakse tervishoiuteenuste kavast, mis põhineb vajadustel ning milles võetakse arvesse rahvastikku ja olemasolevaid meditsiini- ja hambaraviteenuseid.
PL: kui ELi advokaatide jaoks on kättesaadavad muud õigusliku vormi liigid, on välisriigi advokaatidel juurdepääs üksnes registreeritud ühingu ja usaldusühingu õiguslikule vormile.
PL: veterinaarteenuste osutamisel kehtib ELi kodakondsuse nõue. Väliskodanikud võivad taotleda praktiseerimisluba.
PL: auditeerimisteenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet.
PT: õigusteenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet juurdepääsuks sellistele ametitele nagu õigusnõustajad (solicitadores) ja tööstusomandi esindajad.
SK: kutseala kojas registreerimisel ning arhitektuuri-, inseneri- ja veterinaarteenuste osutamisel kohaldatakse elukohanõuet. Veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.
SK: õigusteenuste osutamiseks seoses riigisisese õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP riigi või Slovakkia kodakondsust ja elukohta (kaubanduslik kohalolek).
SE: õigusteenuste puhul on advokatuuri vastuvõtmiseks, mis on vajalik üksnes Rootsi ametinimetuse advokat kasutamiseks, nõutav elukoht ELis, EMP riigis või Šveitsi Konföderatsioonis. Rootsi advokatuuri juhatus võib teha erandeid. Rootsi õiguse praktiseerimiseks ei ole vastuvõtmine advokatuuri vajalik. Rootsi advokatuuri liiget tohivad palgata üksnes teised advokatuuri liikmed või advokatuuri liikmete äriasju ajavad äriühingud. Advokatuuri liikmed võivad siiski töötada välisriigi äriühingu heaks. Pädev asutus võib kõnealuse tingimuse puhul teha erandeid. Majanduskavale sertifitseerija määramisega on seotud EMP nõuded.
SE: teatavate juriidiliste isikute, sealhulgas kõikide osaühingute ja füüsiliste isikute kohustuslikku auditit võivad teha üksnes Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid ja registreeritud audiitorühingud. Vaid Rootsis tunnustatud audiitorid ja registreeritud raamatupidamisettevõtted võivad olla aktsionärid või partnerid äriühingutes, mis praktiseerivad nõuetele vastavat auditeerimist (ametlikel eesmärkidel). Volitamiseks ja tunnustamiseks on vajalik elukoht EMPs või Šveitsis. Nimetusi „tunnustatud audiitor“ ja „volitatud audiitor“ võivad kasutada ainult Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid. Kooperatiivsetes tulundusühingutes ja teatavates muudes ettevõtetes tegutsevatel audiitoritel, kes ei ole volitatud või tunnustatud audiitorid, peab olema elukoht EMPs. Pädev asutus võib teha sellest nõudest erandeid. (CPC 86211, CPC 86212, v.a majandusarvestusteenused.)
SI: klientide esindamisel kohtus tasu eest kohaldatakse Sloveenia Vabariigis kaubandusliku kohaloleku nõuet. Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida välisriigis, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue. Vastastikkuse nõude täitmist kontrollib justiitsministeerium. Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik kohalolek saab toimuda üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Õigusbüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Õigusbüroo partneriteks võivad olla üksnes advokaadid.
SI: majandusarvestus-, raamatupidamis- ja auditeerimisteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kolmanda riigi auditeeriv üksus võib omada aktsiaid või moodustada Sloveenia audiitorühinguga partnerluse tingimusel, et selle riigi õiguse kohaselt, kus kolmanda riigi auditeeriv üksus on asutatud, võivad Sloveenia audiitorühingud omada aktsiaid või moodustada auditeeriva üksusega partnerluse. Vähemalt üks Sloveenias asutatud audiitorühingu juhatuse liige peab olema Sloveenia alaline elanik.
SI: arstid, hambaarstid, ämmaemandad, õed ja farmatseudid vajavad kutseala koja litsentsi, teised tervishoiutöötajad peavad end registreerima.
SI: sanitaar-, epidemioloogiliste, meditsiini-/ökoloogiliste teenuste, vere, verepreparaatide ja siirdatavate organite tarnimise ning lahangute puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük (11) (CPC 63211)
AT: ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib üldsusele müüa üksnes apteegi kaudu. Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi kodakondsus. Apteegi rendilevõtjatelt ja apteegi juhtimise eest vastutavatelt isikutelt nõutakse EMP riigi või Šveitsi kodakondsust.
BG: farmatseutide suhtes kehtib alalise elukoha nõue.
CY: ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüügi ning farmaatsiatoodete tarnimise ja farmatseutide osutatavate muude teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 63211).
DE: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud. Elukohanõuet kohaldatakse farmatseudi litsentsi omandamisel ja/või apteegi avamisel ravimite ja teatavate meditsiinitoodete müügiks üldsusele. Isikud, kes ei ole sooritanud Saksa apteekrieksamit, võivad saada üksnes loa võtta üle apteek, mis on eelneval kolmel aastal juba tegutsenud. Seda tingimust ei kohaldata tunnustatud taotlejate suhtes, kelle kvalifikatsiooni on juba tunnustatud muudel eesmärkidel. Lisaks sellele peavad taotlejad olema harrastanud farmatseudi kutsetegevust Saksamaal vähemalt kolm järjestikust aastat. Isikud, kes ei ole mõne EMP riigi kodanikud, ei saa litsentsi apteegi asutamiseks.
EE: ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib üldsusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite postimüük ja internetist tellitud ravimite tarnimine posti teel või kiirkullerteenuse kaudu on keelatud.
EL: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes farmatseudi litsentsi omavad füüsilised isikud ja selliste isikute asutatud äriühingud. Apteegi pidamiseks on nõutav ELi kodakondsus.
ES: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud. Iga farmatseut võib taotleda vaid ühe litsentsi. Asutamisloa väljastamise suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: apteekide arv piirkonnas.
FI, SE: farmaatsiatoodete jaemüügi ning üldsusele farmaatsiatoodete tarnimise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 63211).
FR: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi kodakondsus. Välisriikide farmatseutide suhtes võidakse kohaldada igal aastal kehtestatavat kvooti.
HU: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi kodakondsus.
IT: elukohanõuet kohaldatakse apteekri tegevusloa omandamisel ja/või apteegi avamisel ravimite ja teatavate meditsiinitoodete müügiks üldsusele.
LT: meditsiinikaupu võib üldsusele müüa üksnes apteegi kaudu. Retsepti alusel väljastatavate meditsiinikaupade müük interneti teel on keelatud.
LV: et alustada iseseisvat tööd apteegis, peab välisriigi farmatseut või farmatseudi assistent, kes on saanud hariduse riigis, mis ei ole ELi liikmesriik või EMP riik, töötama vähemalt aasta apteegis farmatseudi järelevalve all.
SI: Sloveenias osutavad esmatasandi farmaatsiateenust omavalitsused. Farmaatsiateenuse võrgustik koosneb avalik-õiguslikest farmaatsiaasutustest, mis kuuluvad omavalitsustele või kontsessiooni alusel erafarmatseutidele (enamusosanik peab olema ametilt farmatseut). Retseptiravimite postimüük on keelatud.
SK: kohaldatakse elukohanõuet.
Teadus- ja arendusteenused
EU: jäetakse õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses teadus- ja arendusteenustega, mida rahastab avalik sektor või mille osutamiseks antakse mis tahes vormis riigiabi ja mida ei peeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks ning mille puhul ainuõigused ja/või load võib anda üksnes ELi liikmesriikide kodanikele või ELi juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub ELis (CPC 851, CPC 852, CPC 853).
Kinnisvarateenused
CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet.
DK: Taani territooriumil viibiv füüsiline isik võib kasutada kinnisvarateenuste osutamisel kinnisvaramaakleri ametinimetust üksnes juhul, kui ta on volitatud kinnisvaramaakler, kes on kantud kinnisvaramaaklerite registrisse kooskõlas kinnisvara müügi seaduse (millega kehtestatakse registrisse kandmise nõuded, sealhulgas elukoht ELis, EMPs või Šveitsis) artikli 6 lõikega 1. Kinnisvara müügi seadust kohaldatakse üksnes tarbijatele kinnisvarateenuste osutamisel, mitte kinnisvara rentimisel.
PT: füüsilistel isikutel peab olema elukoht EMP riigis. Juriidilised isikud peavad olema asutatud EMP riigis.
Rendi-/liisinguteenused ilma juhita
A. Laevadega seotud teenused
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LV LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: registreeritud äriühingute asutamisel asutamisriigi lipu all sõitva laevastiku käitamiseks võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: laevade puhul on ELi-väliste omanike maksimaalne osalus 49 %.
LT: laev peab kuuluma Leedu füüsilisele isikule või Leedus asutatud äriühingule.
SE: Armeenia osaluse korral laevas tuleb Rootsi lipu all sõitmiseks tõendada Rootsi domineerivat tegevusmõju.
B. Õhusõidukitega seotud teenused
EU: ELi lennuettevõtja kasutatav õhusõiduk tuleb registreerida lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud ELi liikmesriigis või kui tegevusloa väljastanud ELi liikmesriik seda lubab, siis mujal ELis. Õhusõiduki registreerimiseks võib olla nõutav, et õhusõiduki omanik oleks kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrollinõuetele vastav ettevõtja.
C. Muude transpordivahenditega seotud teenused
SE: kohaldatakse EMP elukoha nõuet (CPC 83101).
E. Muu
BE, FR: jäetakse õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses videofilmide rentimise ja liisimise teenuste osutamisega (CPC 83202().
Muud äriteenused
EU: põllumajanduse, jahinduse ja metsandusega seotud teenuste (CPC 881) ning kalapüügi (CPC 882) ja töötleva tööstuse (CPC 884 ja 885) puhul (v.a nõuande- ja nõustamisteenused) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG, CY, CZ, DE, EE, ES, FI, HR, IE, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SK, SI, SE: juhtide otsimise teenuste (CPC 87201) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, BE, BG, CY, CZ, EE, ES, FI, HR, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SI ja SK: tööhõiveteenuste (CPC 87202) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, FR, HR, IT, IE, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SK, SI: kontori abipersonali värbamise teenuste (CPC 87203) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU, välja arvatud HU ja SE: koduabiliste, muude kaubandus- ja tööstustööliste, põetuspersonali jm töötajate värbamise teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Vajalik on elukoht või kaubanduslik kohalolek ning kehtida võivad ka kodakondsusnõuded.
EU, välja arvatud BE, DK, EL, ES, FR, HU, IE, IT, LU, NL, SE, UK: personali värbamise teenuste puhul kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet.
EU, välja arvatud AT ja SE: juurdlusteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Vajalik on elukoht või kaubanduslik kohalolek ning kehtida võivad ka kodakondsusnõuded.
AT: tööhõiveteenuste, tööjõu rendi agentuuride ja personali värbamise teenuste (CPC 8720) puhul võib loa anda üksnes juriidilistele isikutele, kelle peakontor on EMPs ja kelle juhatuse liikmed või juhtimisõiguslikud osanikud/aktsionärid, kes on volitatud juriidilist isikut esindama, on EMP kodanikud alalise elukohaga EMPs.
BG, CY, CZ, DK, EE, FI, HR, LT, LV, MT, PL, RO, SL, SK: turvateenuste (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG, SK, HR, HU: ametliku kirjaliku ja suulise tõlke teenuste (CPC 87905) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BE: turvateenuste puhul kehtib juhatajate suhtes ELi kodakondsuse ja elukoha nõue. Krediidiinfoteenuste puhul jäetakse õigus nõuda tarbijakrediidi andmepankade korral kodakondsust (CPC 87901 osa). Inkassoteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet.
BG: aerofotograafia, geodeesia, katastrimõõdistamise ja kartograafiaga seotud tegevuse puhul (maakoore liikumise uurimisel) kohaldatakse asutamisnõuet ja kodakondsusnõuet. Juurdlusteenuste, tehnilise kontrolli ja analüüsi teenuste ning nafta- ja gaasimaardlate seadmete remondi ja demonteerimisega seotud lepinguliste teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Ametliku kirjaliku ja suulise tõlke puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: tehnilise kontrolli ja analüüsi teenuste ning geoloogia-, geofüüsika-, mõõdistamis- ja kartograafiateenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CZ: inkassoteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
DE: vandetõlkide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.
DE: tööhõiveteenuste puhul kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet.
DK: turvateenuse osutamise luba taotlevate üksikisikute ning turvateenuse osutamise luba taotlevate juriidiliste isikute juhtide ja enamiku juhatuse liikmete suhtes kehtib elukohanõue. Elukohanõuet ei kohaldata siiski juhtudel, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes või justiitsministri määrustes. Lennujaama valveteenistuse töötajate puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EE: turvateenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Vandetõlkidelt nõutakse ELi kodakondsust.
ES: turvateenuste puhul nõutakse füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning eraturvafirma töötajatelt EMP kodakondsust.
FI: diplomeeritud tõlkijate suhtes kohaldatakse EMP elukoha nõuet.
FR: välisinvestoritel peab teadusliku ja tehnilise nõuande teenuste jaoks uurimis- ja geoloogilise luure teenuste osutamiseks olema eriluba.
HR: juurdlus- ja turvateenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Trükkimis- ja kirjastamisteenuste puhul kohaldatakse kirjastaja ja toimetuse liikmete suhtes elukohanõuet.
HU: vahekohtu- ja lepitusteenuste (CPC 86602) osutamisel kohaldatakse loa- ja elukohanõuet.
IT: turvateenuste osutamiseks vajaliku loa saamiseks peab olema Itaalia või ELi kodakondsus ning täidetud elukohanõue. Kirjastuste ja trükikodade omanikud ja kirjastajad peavad olema ELi liikmesriigi kodanikud. Ettevõtjate peakontorid peavad asuma mõnes ELi liikmesriigis. Inkasso- ja krediidiinfoteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
LV: juurdlusteenuste puhul võivad litsentsi saada üksnes sellised detektiivibürood, mille juht ja kõik büroo haldusasutustes kontorit omavad isikud on ELi või EMP kodanikud. Turvateenuste puhul peab litsentsi saamiseks vähemalt pool omakapitalist kuuluma ELi või EMP füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Kirjastamissektoris antakse asutamisõigus üksnes riigis asutatud juriidilistele isikutele (mitte filiaalidele).
LT: turvateenuste osutamisega võivad tegeleda üksnes EMP või NATO riigi kodakondsusega isikud. Kirjastamissektoris antakse asutamisõigus üksnes riigis asutatud juriidilistele isikutele (mitte filiaalidele).
LT: jäetakse õigus piirata kaubanduslik kohalolek trükkimis- ja kirjastamisteenuste (CPC 88442) osutamiseks asutatud juriidiliste isikutega.
EU, välja arvatud NL: proovimärgisega märgistamise teenuste (CPC 893) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
NL: proovimärgisega märgistamise teenuste pakkumiseks on nõutav kaubanduslik kohalolek Madalmaades. Väärismetallesemete proovimärgisega märgistamise ainuõigus on praegu antud Madalmaade kahele avalik-õiguslikule monopolile (CPC 893 osa).
PL: juurdlusteenuste osutamisega seoses võib kutsetegevuse litsentsi anda Poola kodakondsusega isikule või mõne muu ELi liikmesriigi, EMP või Šveitsi kodanikule. Turvateenuste osutamisega seoses võib kutsetegevuse litsentsi anda ainult Poola kodakondsusega isikule või mõne muu ELi liikmesriigi, EMP või Šveitsi kodanikule. Vandetõlkidele kehtib ELi kodakondsusnõue. Aerofotograafiateenuste osutajatel ning ajalehtede ja ajakirjade peatoimetajal peab olema Poola kodakondsus.
PT: juurdlusteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Inkassoteenuste ja krediidiinfoteenuste osutamisse investeerijatel peab olema ELi kodakondsus. Turvateenuste osutamisele spetsialiseerunud töötajatel peab olema täidetud kodakondsusnõue.
RO: hoonete puhastusteenuste puhul kohaldatakse spetsialistide suhtes kodakondsusnõuet.
SE: Rootsis trükitavate ja avaldatavate perioodikaväljaannete füüsilisest isikust omanikud peavad elama Rootsis või olema EMP kodanikud. Selliste perioodikaväljaannete juriidilistest isikutest omanikud peavad olema asutatud EMPs. Rootsis trükitavatel ja avaldatavatel perioodikaväljaannetel ning tehnilistel salvestistel peab olema vastutav toimetaja, kelle elukoht on Rootsis.
SK: juurdlusteenuste ja turvateenuste puhul võib litsentsi anda üksnes juhul, kui puudub turvarisk ja kui kõik juhid on ELi, EMP riigi või Šveitsi kodanikud.
2. Sideteenused
EU: ringhäälinguteenuste (v.a satelliitlevi edastamise teenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Ringhäälingut määratletakse katkematu ülekandevoona, mis on vajalik TV- ja raadioprogrammide signaalide edastamiseks üldsusele, kuid mis ei hõlma operaatorite ühenduskanaleid.
BE: satelliitlevi edastamise teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
3. Ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused
CY: kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse asutamise korral eritingimusi ja neilt nõutakse luba.
4. Turustusteenused
EU: relvade, laskemoona, lõhkeainete ja muu sõjavarustuse ning kemikaalide ja väärismetallide (ja -kivide) turustamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: mõnes riigis on apteegi pidamiseks ja tubakamüüjana tegutsemiseks nõutav kodakondsus ja alaline elukoht.
HR: tubaka ja tubakatoodete turustamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
FR: tubaka jaemüügi valdkonnas ainuõiguste andmise suhtes võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
FI: alkoholi (CPC 62112 osa, 62226, 63107, 8929) ja ravimite (CPC 62251, 62117, 8929) turustamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT: ravimite turustamise (v.a ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 63211). Seoses tubaka (CPC 63108) jaemüügiga võivad tubakamüüjana tegutsemise luba taotleda üksnes füüsilised isikud (eelistatakse EMP kodanikke).
BG: alkohoolsete jookide, keemiatoodete, tubaka ja tubakatoodete, ravimite, meditsiini- ja ortopeediliste kaupade, relvade, laskemoona ja sõjavarustuse, nafta- ja naftatoodete, gaasi, väärismetallide ja vääriskivide turustamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
DE: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud. Elukohanõuet kohaldatakse farmatseudi litsentsi omandamisel ja/või apteegi avamisel ravimite ja teatavate meditsiinitoodete müügiks üldsusele. Teiste riikide kodanikud või isikud, kes ei ole sooritanud Saksa apteekrieksamit, võivad saada üksnes loa võtta üle apteek, mis on eelneval kolmel aastal juba tegutsenud. Seda tingimust ei kohaldata tunnustatud taotlejate suhtes, kelle kvalifikatsiooni on juba tunnustatud muudel eesmärkidel. Lisaks sellele peavad taotlejad olema harrastanud farmatseudi kutsetegevust Saksamaal vähemalt kolm järjestikust aastat. Isikud, kes ei ole mõne EMP riigi kodanikud, ei saa litsentsi apteegi asutamiseks.
ES: tubaka jaemüük on riigi monopol. Asutamise suhtes kohaldatakse ELi liikmesriigi kodakondsuse nõuet.
IT: seoses tubaka turustamisega (CPC 6222 osa, CPC 6310 osa) nõutakse hulgi- ja jaemüüja vaheliselt vahendajalt ning kaupluste (magazzini) omanikelt ELi kodakondsust.
SE: alkohoolsete jookide jaemüügi puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
6. Keskkonnateenused
EU: majapidamistele, tööstuslikele, kaubanduslikele või muudele kasutajatele vee kogumise, puhastamise ja jaotamisega seotud teenuste, sealhulgas joogiveega varustamise ning veemajanduse puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
SK: kasutatud patareide ja akude, vanaõli, vanade autode ning elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete töötlemiseks ja ringlussevõtuks on nõutav asutamine juriidilise isikuna ELi liikmesriigis või EMP riigis (elukohanõue) (CPC 9402 osa).
7. Finantsteenused (12)
EU: investeerimisfondide vara tohivad hoiustada üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus. Avatud investeerimisfondide ja investeerimisettevõtete juhtimiseks tuleb asutada spetsialiseeritud fondivalitseja, mille peakontor ja registrijärgne asukoht on samas liikmesriigis.
AT: välismaise kindlustusandja filiaalidele ei anta tegevusluba, kui selle kindlustusandja õiguslik vorm ei vasta aktsiaseltsile või vastastikusele kindlustusseltsile või ei ole nendega võrreldav. Filiaali juhatus peab koosnema kahest füüsilisest isikust, kelle alaline elukoht on Austrias.
BG: pensionikindlustusteenust võib pakkuda osaluse kaudu juriidilise isikuna asutatud pensionikindlustusettevõtetes (mitte filiaalides). Juhatuse esimehe ja direktorite nõukogu esimehe suhtes kohaldatakse alalise elukoha nõuet. Enne teatavaid kindlustusliike pakkuva filiaali või esinduse asutamist peab välisriigi kindlustusandjal olema luba nende kindlustusliikide pakkumiseks oma päritoluriigis. Kindlustusvahendajad peavad olema kohalikud juriidilised isikud (mitte filiaalid). (Edasi)kindlustusandja juht- ja järelevalveorgani liikmete ning (edasi)kindlustusandjat juhtima või esindama volitatud isikute suhtes kohaldatakse elukohanõuet.
CY: Küproses võivad väärtpaberite maaklerlusega tegeleda üksnes Küprose börsi liikmed (maaklerid). Maaklerfirma võib Küprose börsi liikmeks registreeruda üksnes siis, kui see on asutatud ja registreeritud vastavalt Küprose äriühinguõigusele (filiaalid ei ole lubatud).
DE: kohustusliku lennutranspordikindlustuse lepinguid võib sõlmida ainult ELis asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal. Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali kaudu.
DK: seoses kindlustusteenuste ja kindlustusega seotud teenustega jäetakse õigus nõuda, et ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele. Taani jätab endale õiguse nõuda, et kohustusliku õhuveokindlustuse lepinguid võivad sõlmida üksnes ELis asutatud ettevõtted.
EE: otsekindlustuse puhul: välisriigi kodanikud võivad kuuluda kindlustusalal tegutseva välisosalusega aktsiaseltsi juhatusse üksnes proportsionaalselt välisosaluse suurusega, kuid nad ei tohi mingil juhul moodustada üle poole juhatuse liikmetest. Tütarettevõtja või iseseisva äriühingu juhatuse esimees peab alaliselt elama Eestis. Hoiuste vastuvõtmise puhul jäetakse õigus nõuda finantsinspektsiooni luba ja registreerimist aktsiaseltsi, tütarettevõtja või filiaalina vastavalt Eesti õigusele.
EL: seoses kindlustusteenuste ja kindlustusega seotud teenustega ei hõlma asutamisõigus esinduskontorite loomist ega muud kindlustusseltsi alalist kohalolekut, v.a juhul, kui sellised kontorid asutatakse agentuuride, filiaalide või peakontoritena.
ES: et välisriigi kindlustaja saaks asutada filiaali või esinduse teatavat liiki kindlustusteenuste osutamiseks, peab tal olema olnud oma päritoluriigis samade kindlustusliikidega tegelemise luba vähemalt viis aastat. Aktuaari ametialal töötamiseks peab olema täidetud elukohanõue või tuleb omada kolmeaastast töökogemust.
HR: arveldus- ja kliiringuteenuste puhul, kui Keskdepositoorium (CDA) on Horvaatias ainus teenuseosutaja, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad; mitteresidentidele antakse juurdepääs CDA teenustele mittediskrimineerivalt.
HU: kindlustusandjad, kes ei ole asutatud ELis, võivad osutada Ungari territooriumil otsekindlustusteenuseid üksnes Ungaris registreeritud filiaali kaudu. Seoses panga- ja muude finantsteenustega (v.a kindlustus) ei tohi välisriigi finantsasutuste filiaalid osutada varahaldusteenuseid erapensionifondidele ega hallata riskikapitali. Finantsasutuse juhatuses peaks olema vähemalt kaks liiget, kes on Ungari kodanikud ja riigi elanikud asjaomaste välisvaluutat käsitlevate määruste tähenduses ning kes on vähemalt ühe aasta elanud alaliselt Ungaris.
IE: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis toimivad usaldusfondide ja muutuvkapitaliga äriühingutena (v.a ettevõtted, mis tegelevad kollektiivse investeerimisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse (UCITS)), peavad usaldusisik/hoiulevõtja ja fondivalitseja olema asutatud Iirimaal või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis (mitte filiaalina). Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal. Selleks et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab üksusel olema kas a) Iirimaa tegevusluba, mis eeldab, et asutatud ühingu või seltsi peakontor / registrijärgne asukoht oleks Iirimaal, või b) muu Euroopa Liidu liikmesriigi tegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu investeerimisteenuste direktiiviga.
PT: seoses panga- ja muude finantsteenustega (v.a kindlustus) võivad pensionifonde hallata ainult Portugalis asutatud spetsialiseeritud äriühingud ja Portugalis asutatud kindlustusseltsid, kellel on luba elukindlustuse valdkonnas tegutsemiseks, või ettevõtted, kellel on luba hallata pensionifonde teistes ELi liikmesriikides. Seoses kindlustusteenuste ja kindlustusega seotud teenustega peavad välisriikide kindlustusseltsid filiaali asutamiseks Portugalis tõendama, et neil on vähemalt viie aasta pikkune tegutsemiskogemus. Otseste filiaalide avamine kindlustusvahenduse eesmärgil ei ole lubatud, sest kindlustusvahendusega võivad tegeleda üksnes Euroopa Liidu liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud äriühingud. Õhu- ja meretranspordikindlustuse lepinguid, millega kaetakse kaubad, õhusõidukid, laevad ja vastutus, võivad sõlmida üksnes Euroopa Liidus asutatud ettevõtjad.
FI: kohustusliku pensionikindlustuse teenust osutavate kindlustusandjate puhul: vähemalt poolte projektijuhtide, juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmete alaline elukoht peab olema ELis, kui pädevad asutused ei ole teinud erandit. Kohustusliku pensionikindlustuse teenust mitte osutavate kindlustusandjate puhul: vähemalt ühel juhatuse ja ühe nõukogu liikme ning tegevdirektori suhtes kehtib elukohanõue. Armeenia kindlustusandja peamaakleri alaline elukoht peab olema Soomes, kui äriühingu peakontor ei asu ELis. Välisriigi kindlustusandjatele ei anta tegevusluba tegutsemiseks Soomes filiaalina, et osutada kohustusliku pensionikindlustuse teenuseid. Otsekindlustuse (sh kaaskindlustuse) teenuseid võivad pakkuda üksnes kindlustusandjad, kelle peakontor asub ELis või kellel on Soomes filiaal. Kindlustusmaakleriteenuste osutamiseks on vajalik alaline tegevuskoht ELis. Juhatuse liikmete suhtes võidakse kohaldada elukohanõuet. Pangandusteenuste puhul: vähemalt ühe asutaja, ühe juhatuse ja nõukogu liikme, tegevdirektori ja krediidiasutuse allkirjaõigusega isiku suhtes kehtib elukohanõue.
IT: jäetakse õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses finantsnõustajate (consulenti finanziari) tegevusega. Selleks et saada luba Itaalias asutatud väärtpaberiarveldussüsteemi haldamiseks, peab äriühing olema asutatud Itaalias juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Selleks et saada luba väärtpaberite keskdepositooriumi haldamiseks Itaalias, peab äriühing olema asutatud Itaalias juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, välja arvatud Euroopa Liidu õigusaktidega ühtlustatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse kollektiivse investeerimisega tegelevad ettevõtjad (UCITS), peab usaldusisik/hoiulevõtja olema asutatud Itaalias või Itaalia filiaali kaudu mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis. Euroopa Liidu õigusaktidega ühtlustamata UCITSite fondivalitsejad peavad samuti olema asutatud Itaalias juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Pensionifondide vara võivad hallata üksnes pangad, kindlustusseltsid, investeerimisäriühingud ning Euroopa Liidu õigusaktidega ühtlustatud UCITSite fondivalitsejad, mille peakontor on Euroopa Liidus, ning Itaalias juriidilise isikuna asutatud UCITSid. Koduuksemüügi teenuse osutamisel peavad vahendajad kasutama Itaalia registrisse kantud volitatud finantsteenuste osutajaid. Välisriigi vahendajate esinduskontorid ei või tegeleda tegevusega, mille eesmärk on osutada investeerimisteenuseid.
LT: varahalduse eesmärgil nõutakse spetsialiseeritud fondivalitseja (mitte filiaali) asutamist. Pensionifondide hoiustajateks võivad olla ainult ettevõtjad, kellel on Leedus registreeritud asukoht või filiaal. Pensionifondide varade hoiustajateks võivad olla ainult pangad, kellel on Leedus registreeritud asukoht või filiaal ning õigus osutada Euroopa Liidus või Euroopa Majanduspiirkonnas investeerimisteenuseid. Vähemalt üks panga juhtidest peab rääkima leedu keelt ja elama alaliselt Leedus.
PL: kindlustusvahendajad peavad olema kohalikud juriidilised isikud (mitte filiaalid). Poola jätab endale õiguse nõuda, et finantsteabe esitamiseks ja edastamiseks, finantsandmete töötlemiseks ning sellega seotud tarkvara jaoks on nõutav üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamine. Välisriigi kindlustusseltsid võivad tegeleda Poola Vabariigis kindlustustegevusega ainult oma põhifiliaalide kaudu.
RO: panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) puhul: turukorraldajad on Rumeenia juriidilised isikud, kes on asutatud piiratud vastutusega äriühinguna kooskõlas äriühinguõigusega. Mitmepoolseid kauplemissüsteeme võib hallata eespool kirjeldatud tingimustel asutatud süsteemi korraldaja või CNVM-lt loa saanud investeerimisühing.
SK: välisriikide kodanikud võivad asutada kindlustusseltsi aktsiaseltsina või tegeleda kindlustustegevusega tütarettevõtjate kaudu registrijärgse asukohaga Slovakkias (mitte filiaalina). Investeerimisteenuseid võivad Slovakkias osutada pangad, investeerimisäriühingud, investeerimisfondid ja väärtpaberidiilerid, mis on asutatud nõutava omakapitaliga aktsiaseltsina (mitte filiaalina).
SE: otsekindlustusteenuste osutamine on lubatud üksnes Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse osutaja kaudu, tingimusel et välisriigi teenuseosutaja ja Rootsi kindlustusandja kuuluvad samasse kontserni või et nad on sõlminud omavahel koostöölepingu. Kindlustusmaakler, kes ei ole asutatud juriidilise isikuna Rootsis, võib osutada teenuseid üksnes filiaali kaudu. Hoiupanga asutaja peab olema EMPs elav füüsiline isik.
SI: kindlustusteenuste ja nendega seotud vahendusteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad, v.a selliste riskide kindlustamise korral, mis on seotud järgmisega: i) merelaevandus, kommertslennundus ning kosmoselennud ja -veod (sealhulgas satelliidid), mille puhul kindlustus katab mis tahes osa või kõik alljärgnevast: veetavad kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused, ja ii) rahvusvahelises transiidis olevad kaubad. Panga- ja muude finantsteenuste (v.a kindlustus) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad, v.a järgmistel juhtudel: igat liiki laenamine, omamaiste juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate tagatiste ja kohustuste vastuvõtmine välisriigi krediidiasutustelt, teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine, nimetatud tegevustega seotud nõustamine ja muud abistavad finantsteenused, sealhulgas krediidiinfo ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise ja ümberstruktureerimise ning strateegia valdkonnas. Nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kohustusi ei ole võetud osaluse korral erastatavates pankades ja erapensionifondide korral (vabatahtlikud pensionifondid).
8. Tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenused
EU: kõikide tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenuste puhul, mida rahastab avalik sektor või mille osutamiseks antakse mis tahes vormis riigiabi ja mida ei peeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: kõikide erasektori rahastatud terviseteenuste (välja arvatud erasektori rahastatud haigla- või kiirabiteenused või erasektori rahastatud raviasutuste teenused, v.a haiglateenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 9311, 93192 ja 93193).
EU: toimingute või teenuste puhul, mis moodustavad osa riiklikust pensionikavast või seadusega ette nähtud sotsiaalkindlustussüsteemist, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: erasektori rahastatud haridusteenuste puhul võib juhatuse liikmete enamuse suhtes kohaldada kodakondsusnõuet.
EU: põhi-, kesk-, kõrg- ja täiskasvanuharidust mitte hõlmavate erasektori rahastatud haridusteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG, CY, FI, MT, RO SE: erasektori rahastatud põhiharidusteenuste ja keskharidusteenuste (CPC 921, 922) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, SI, PL: erasektori rahastatud kiirabiteenuste (CPC 93192) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: haiglateenuste, kiirabiteenuste ja raviasutuste teenuste (mis ei ole haiglateenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 9311, 93192, 93193).
DE: võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad Saksamaa sotsiaalkindlustussüsteemi puhul, kus teenuseid võivad osutada eri äriühingud või üksused ja millega kaasneb seetõttu konkurentsielement ning mis ei ole seega „teenused, mida osutatakse üksnes valitsuse funktsioonide täitmisel“.
DE: jäetakse õigus võimaldada paremat kohtlemist kahepoolse kaubanduslepingu raames seoses tervise- ja sotsiaalteenuste osutamisega (CPC 93).
CY, CZ, FI, HR, HU, MT, NL, PL, RO, SE, SI, SK: kõikide erasektori rahastatud sotsiaalteenuste (CPC 933) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BE, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT, PT, UK: erasektori rahastavate sotsiaalteenuste (v.a. sanatooriumid, puhkekodud ja vanadekodud) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY, CZ, MT, SE, SK: erasektori rahastatud haiglateenuste, kiirabiteenuste ja raviasutuste teenuste (mis ei ole haiglateenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad (CPC 9311, 93192, 93193).
DE: Saksamaa jätab endale õiguse jätta erasektori rahastatavad Saksamaa relvajõudude haiglad riigi omandisse. Saksamaa jätab endale õiguse riigistada muud olulised erasektori rahastatavad haiglad.
FR: kuigi ELi investoritele on tervise- ja sotsiaalteenuste valdkonnas kättesaadavad muud õiguslikud vormid, on välisinvestoritel juurdepääs üksnes sellistele õiguslikele vormidele nagu société d'exercice liberal ja société civile professionnelle. Juhtivale ametikohale saamiseks on nõutav luba. Loa andmisel võetakse arvesse kohalike juhtide kättesaadavust.
FR: põhiharidus-, kesk- ja kõrgharidusteenuste (CPC 921, 922, 923) puhul: erasektori rahastatud haridusasutuses õpetamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välisriikide kodanikud võivad siiski saada õpetamiseks loa asjaomastelt pädevatelt asutustelt. Välisriikide kodanikud võivad saada ka loa haridusasutuse asutamiseks ja haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust.
FI: erasektori rahastavate tervise- ja sotsiaalteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: välisriigi kõrgkoolid ei või avada Bulgaaria Vabariigi territooriumil oma esindusi. Välisriigi kõrgkoolid võivad avada Bulgaarias teaduskondi, osakondi, instituute ja kolledžeid üksnes Bulgaaria kõrgkoolide struktuuri raames ja koostöös nendega.
EL: kõrgharidusteenuste puhul puuduvad võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused selliste haridusasutuste asutamise korral, mis annavad välja tunnustatud riiklikke diplomeid. Kõrgharidust võivad pakkuda üksnes täiesti autonoomsed avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Seaduse kohaselt on ELi elanikel (füüsilistel või juriidilistel isikutel) siiski lubatud asutada eraõiguslikke kõrgkoole, mis annavad välja tunnistusi, mida ei peeta samaväärseks akadeemiliste kraadidega. Erasektori asutatud põhi- ja keskkoolide omanike ning enamiku juhatuse liikmete ja õpetajate suhtes kehtib ELi kodakondsuse nõue.
ES: tunnustatud diplomeid või kraade andva ja erasektori rahastatud ülikooli avamiseks on nõutav luba; menetlus hõlmab parlamendiga konsulteerimist. Põhikriteeriumid on rahvastiku suurus ja olemasolevate ülikoolide paiknemise tihedus.
HR, SI: põhiharidusteenuste (CPC 921) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, BG, CY, FI, MT, RO, SE: erasektori rahastatavate kõrgharidusteenuste (CPC 923) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CZ: kõrgharidusteenuste, v.a teise taseme hariduse järgse tehnika- ja kutsehariduse teenuste (CPC 92310) osutamise korral võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY, FI, MT, RO, SE: täiskasvanuharidusteenuste (CPC 924) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT: raadio- ja telesaadete vahendusel toimuva täiskasvanuõppe (CPC 924) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
SK: jäetakse õigus nõuda, et haridusteenuste, v.a keskharidusjärgse tehnika- ja kutsehariduse teenuste osutajad peavad elama EMPs (CPC 92310). Jäetakse õigus nõuda, et enamik haridusteenuseid osutava asutuse juhatuse liikmetest on Slovakkia kodanikud (CPC 921, 922, 923, 924).
SE: jäetakse õigus võtta vastu ja säilitada meetmeid seoses ametiasutustelt hariduse andmiseks loa saanud haridusteenuste osutajatega. Seda reservatsiooni kohaldatakse riigi ja erasektori rahastatud haridusteenuste osutajate suhtes, kes saavad riigilt teatavat toetust, eelkõige riigi poolt tunnustatud haridusteenuste osutajate, riigi järelevalve all olevate haridusteenuste osutajate või selliste õpingute suhtes, mis annavad õiguse õppetoetustele.
BE, UK: erasektori rahastatavate kiirabiteenuste või erasektori rahastatavate raviasutuste teenuste (mis ei ole haiglateenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
9. Turismi- ja reisiteenused
BG, CY, EL, ES, FR: giidide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.
BG: turismi- ja reisiteenuste puhul ei tohi välisriigi päritolu juhtide arv ületada Bulgaaria kodanikest juhtide arvu juhul, kui riigi (ja/või kohaliku omavalitsuse) osalus Bulgaaria äriühingu aktsiakapitalis on üle 50 %.
BG: hotelli-, restorani- ja toitlustusteenuste (v.a toitlustamine lennutransporditeenuste käigus) osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna (mitte filiaalina).
CY: luba turismi- või reisiettevõtte (agentuuri) asutamiseks ja haldamiseks antakse ning olemasoleva ettevõtte tegevusloa pikendamist võimaldatakse üksnes ELi füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Välisriigi teenuseosutajaid peab esindama residendist reisiettevõte.
IT: väljastpoolt ELi liikmesriike pärit giididel on vaja eriluba.
HR: erilise ajaloo- ja kunstiväärtusega kaitsealadel ja rahvus- või loodusparkides paiknemise korral on vajalik Horvaatia Vabariigi valitsuse luba.
LT: selliste välisriigist pärit giidi poolt giiditeenuste osutamise puhul, mida võib osutada üksnes kooskõlas kahepoolsete kokkulepetega (või lepingutega) vastastikkuse põhimõttel, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
10. Vabaaja-, kultuuri- ja sporditeenused (v.a audiovisuaalteenused)
EU: kõikide vabaaja-, kultuuri- ja sporditeenuste puhul, millega seoses ei ole võetud teenuste piiriülese osutamisega seotud kohustusi VIII-B lisas (piiriüleste teenuste osutamisega seotud kohustuste loend), võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Meelelahutusteenused (sh teatrite, ansamblite, tsirkuste ja diskoteekide teenused)
CY, CZ, FI, HR, MT, PL, RO, SI, SK: meelelahutusteenuste (sh teatrite, ansamblite, tsirkuste ja diskoteekide teenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad, v.a järgmistel juhtudel: teatrilavastajate, laulukollektiivide, ansamblite ja orkestrite pakutavad meelelahutusteenused (CPC 96191); kirjanike, heliloojate, skulptorite, estraadikunstnike jt üksikartistide osutatavad teenused (CPC 96192) ning teatrite lisateenused (CPC 96193).
EE: muude meelelahutusteenuste (v.a kinoteenused) puhul (CPC 96199) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
LV, LT: võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad, v.a kinoteenuste (CPC 96199) puhul.
Uudiste- ja meediaagentuuride teenused
BG, CY, CZ, EE, HU, LT, MT, RO, PL, SI, SK: uudiste- ja meediaagentuuride teenuste (CPC 962) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
FR: välisosalus prantsuskeelseid väljaandeid kirjastavates olemasolevates äriühingutes ei tohi olla suurem kui 20 % äriühingu kapitalist või hääleõigustest. Meediaagentuuride puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Spordi- ja muud vabaajateenused
EU: hasartmängude ja kihlvedude korraldamise teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, SI: suusakooli- ja mäeinstruktoriteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG, CY, CZ, EE, HR, LV, MT, PL, RO, SK: sporditeenuste (CPC 9641) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Raamatukogude, arhiivide ja muuseumide teenused ning muud kultuuriteenused
EU (välja arvatud AT): raamatukogude, arhiivide ja muuseumide teenuste ning muude kultuuriteenuste (CPC 963) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
11. Transporditeenused
EU: kosmosetranspordi teenuste, kosmosesõidukite rentimise (CPC 733, CPC 734 osa) ja kosmosetranspordi abiteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU, välja arvatud FI: kombineeritud transporditeenuse osutamise puhul võivad liikmesriikidevaheliste kombineeritud vedude korral teha veo alg- ja/või lõppetapi maanteevedu – mis moodustab kombineeritud veo lahutamatu osa ja võib, kuid ei pruugi hõlmata piiri ületamist – üksnes ELi liikmesriigis asutatud veoettevõtjad, kes vastavad tegevusalale lubamise ja liikmesriikidevahelise kaupade veo turule pääsemise tingimustele. Kehtivad mis tahes konkreetset transpordiliiki mõjutavad piirangud. Võib võtta vajalikke meetmeid, et tagada maanteesõidukite suhtes kohaldatavate kombineeritud vedudest tulenevate mootorsõidukimaksude vähendamine või hüvitamine.
AT, BG, CY, CZ, EE, HR, HU, LT, LV, MT, PL, RO, SE, SI, SK: kombineeritud transporditeenuste osutamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Transpordi abiteenused
EU: lootsi- ja sildumisteenuste (mere- ja siseveetranspordi abiteenused) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: jäetakse õigus nõuda, et puksiirteenuseid (mere- ja siseveetranspordi abiteenused) võivad osutada üksnes ELi liikmeriigi lipu all sõitvad alused.
SI: jäetakse õigus nõuda, et meretranspordi, siseveetranspordi, raudteetranspordi ja maanteetranspordi puhul võivad teha tollivormistust üksnes Sloveenia Vabariigis asutatud juriidilised isikud (mitte filiaalid).
Meretransport ja abiteenused
EU: registreeritud äriühingute asutamisel asutamisriigi lipu all sõitva laevastiku käitamiseks võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: riigisisese kabotaaži või laevapere kodakondsuse puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: õiguse osutada meretranspordi abiteenuseid, mis eeldavad aluste kasutamist, võib anda üksnes Bulgaaria lipu all sõitvatele laevadele. Otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (meretranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna).
CY: kodakondsusnõue Küprose laevade omanikele:
a) |
füüsilised isikud: rohkem kui 50 % laeva aktsiatest peavad olema ELi/EMP kodanike omanduses; |
b) |
juriidilised isikud: 100 % aktsiatest peavad olema kas ELis/EMPs asutatud korporatsioonide või selliste väljaspool ELi/EMPd asutatud korporatsioonide omanduses, keda kontrollivad ELi/EMP kodanikud. „Kontroll“ tähendab seda, et üle viiekümne protsendi (50 %) korporatsiooni aktsiatest on ELi või EMP kodanike omanduses või enamik korporatsiooni juhatuse liikmeid on ELi või EMP kodanikud. Viimasel juhul peavad nad olema nimetanud volitatud esindaja Küproses või laeva haldamine peab olema täielikult usaldatud Küproses asuvale Küprose või liidu laevahaldusettevõtjale. |
DK: mitte-ELi residentidest füüsilised isikud ei saa omada Taani lipu all sõitvaid aluseid. Muude riikide kui ELi/EMP äriühingud ja ühisomanduses laevandusettevõtjad (partrederi) võivad omada Taani lipu all sõitvaid kaubalaevu üksnes siis, kui: neid laevu juhitakse, kontrollitakse ja käitatakse tegelikult kas omaniku peamise või teisese asutamiskoha kaudu Taanis, st tütarettevõtja, filiaali või agentuuri kaudu, mille töötajatel on alaline luba tegutseda omaniku nimel. Lootsiteenuse osutajad võivad osutada lootsiteenust Taanis üksnes siis, kui nad elavad ELi/EMP riigis ning on registreeritud ja tunnustatud Taani ametiasutuses kooskõlas Taani lootsiseadusega.
ES: laeva kandmiseks eriregistrisse peab laeva omav äriühing olema asutatud Kanaari saartel.
HR: välisriikide juriidilised isikud peavad meretranspordi abiteenuste osutamiseks asutama Horvaatias äriühingu, kellele sadamavaldaja on andnud avaliku pakkumismenetluse tulemusena tegevusloa. Teenuseosutajate arvu võidakse piirata vastavalt sadamate võimsuspiiridele.
HR: järgmiste teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad: c) tollivormistusteenused, d) konteinerjaama- ja depooteenused, e) mereagentuuriteenused ja f) meretranspordi ekspedeerimise teenused.
a) Mereveose käitlemise teenuste, b) hoiustamis- ja laoteenuste, j) muude tugi- ja abiteenuste (sh toitlustamine), h) puksiirteenuste ja i) meretranspordi tugiteenuste puhul peavad välisriikide juriidilised isikud asutama Horvaatias äriühingu, kellele sadamavaldaja on andnud avaliku pakkumismenetluse tulemusena tegevusloa. Teenuseosutajate arvu võidakse piirata vastavalt sadamate võimsuspiiridele.
FI: teenuseid võivad osutada üksnes Soome lipu all sõitvad laevad.
Siseveetransport (13) ja abiteenused
EU: riigisisese kabotaaži puhul või laevapere kodakondsuse suhtes võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Meetmetega, mis põhinevad kehtivatel või kavandatavatel siseveekogudele juurdepääsu käsitlevatel lepingutel (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), reserveeritakse osa liiklusõigusi asjaomaste riikide ettevõtjatele, kes vastavad riigisisese omandilise kuuluvuse kriteeriumidele. Kohaldatakse Reini jõel laevatamist käsitleva Mannheimi konventsiooni rakendusmäärusi.
HR: siseveetranspordi teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU, välja arvatud LV ja MT: registreeritud äriühingute asutamisel asutamisriigi lipu all sõitva laevastiku käitamiseks võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT: siseveetranspordi ja siseveetranspordiga seotud abiteenuste (laevade rentimine koos laevaperega, puksiirteenused, lootsi- ja sildumisteenused, navigeerimisteenused, sadamate ja veeteede käitamise teenused) puhul antakse kontsessioon üksnes EMP juriidilistele isikutele ning üle 50 % kapitalist, käibekapitalist ja hääleõigustest ja enamik juhatuse liikme ametikohtadest on reserveeritud EMP kodanikele.
HU: asutamisel võib nõuda riigi osalust.
Lennutransporditeenused ja abiteenused
Vastastikuse turulepääsu tingimused lennutranspordi valdkonnas sätestatakse Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide ning Armeenia Vabariigi vahelises lepingus ühise lennunduspiirkonna loomise kohta.
EU: ELi lennuettevõtja kasutatav õhusõiduk tuleb registreerida lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud ELi liikmesriigis või kui tegevusloa väljastanud ELi liikmesriik seda lubab, siis mujal ELis. Õhusõiduki registreerimiseks võib olla nõutav, et õhusõiduki omanik oleks kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrollinõuetele vastav ettevõtja. Erandjuhul võib Armeenia lennuettevõtja rentida Armeenias registreeritud õhusõiduki teatavatel tingimustel ELi lennuettevõtjale ELi lennuettevõtja erakorraliste vajaduste või hooajalise veomahuvajaduse rahuldamiseks või selliste tegevusraskustega toimetulekuks, millega ei ole võimalik piisavalt hästi toime tulla ELis registreeritud õhusõiduki rentimisega; rentimiseks tuleb saada ELi lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud ELi liikmesriigilt piiratud kestusega heakskiit. Õhusõiduki rentimiseks koos meeskonnaga peab õhusõiduki omanik olema kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrollinõuetele vastav juriidiline isik. Õhusõidukit käitava lennuettevõtja omanik peab olema kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrolli nõuetele vastav juriidiline isik.
EU: lendude maapealse teeninduse puhul võidakse nõuda, et teenuseosutaja tegevuskoht asuks ELi territooriumil. Maapealse teeninduse avatuse tase sõltub lennujaama suurusest. Teenuseosutajate arv lennujaamades võib olla piiratud. Suurtes lennujaamades ei tohi teenuseosutajaid olla alla kahe. Suurema kindluse huvides tuleks märkida, et see ei mõjuta ELi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lennutranspordilepingust Armeenia ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel.
EU: kui kolmanda riigi arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajad ei võimalda Euroopa Liidu lennuettevõtjatele Euroopa Liidus sätestatuga võrdväärset kohtlemist (14) või kui välisriigi lennuettevõtjad ei võimalda Euroopa Liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajatele Euroopa Liidus sätestatuga võrdväärset kohtlemist, võib rakendada meetmeid tagamaks, et arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajad Euroopa Liidus võimaldavad kolmanda riigi lennuettevõtjatele või Euroopa Liidu lennuettevõtjad võimaldavad kolmanda riigi arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajatele võrdväärset kohtlemist.
EU: lennujaama käitamise teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (lennutranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna). Kaubaveoagentuuri teenuste puhul võivad välisriigi isikud osutada teenuseid üksnes kuni 49 % osaluse kaudu Bulgaaria äriühingus või filiaali kaudu.
HR: jäetakse õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses maapealse teenindusega (sh toitlustamine).
CY, CZ, HU, MT, PL, RO, SK: jäetakse õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses kaubaveoagentuuri teenustega (CPC 748 osa).
Raudteetransport ja abiteenused
EU: sõitjateveo ja kaubaveoteenuste osutamisel raudteel (CPC 7111 ja 7112) võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BG: raudteetranspordi abiteenuste puhul ei ole otsesed filiaalid lubatud (nõutav on asutamine juriidilise isikuna). Osalus Bulgaaria äriühingutes võib olla kuni 49 %.
CZ: raudteetranspordi abiteenuste puhul ei ole otsesed filiaalid lubatud (nõutav on asutamine juriidilise isikuna).
HR: sõitjateveo ja kaubaveoteenuste, kaubaveoagentuuri teenuste (CPC 748 osa) ja puksiirteenuste (CPC 7113) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
Maanteetransport ja abiteenused
EU: maantee-kabotaažveoteenuste puhul, sh juhul, kui liikmesriigis osutab transporditeenuseid teises liikmesriigis asutatud veoettevõtja (CPC 7121 ja CPC 7122) – v.a busside rentimine juhiga mitteregulaarvedude tegemiseks, ja maantee-kaubaveo teenused (CPC 7123), välja arvatud posti- ja kullerpostisaadetiste vedu enda tarbeks –, võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad. Veokorraldajate suhtes kohaldatakse elukohanõuet.
AT: reisijate- ja kaubaveoks ning kommertsveokite rentimiseks (koos juhiga) võib anda ainuõiguse ja/või loa üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ja Euroopa Liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Euroopa Liidus.
BG: reisijate- ja kaubaveoks võib ainuõiguse ja/või loa anda üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele ja Euroopa Liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Euroopa Liidus. Nõutav on asutamine juriidilise isikuna. Füüsiliste isikute puhul kehtib ELi kodakondsuse nõue. Otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (asutamine juriidilise isikuna on nõutav CPC 7121 ja CPC 7122 ning CPC 7123 puhul, v.a posti- ja kullerpostisaadetiste vedu enda tarbeks). Maanteetranspordi abiteenuste puhul ei ole otsesed filiaalid lubatud (nõutav on asutamine juriidilise isikuna). Osalus Bulgaaria äriühingutes võib olla kuni 49 %.
CZ: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (asutamine juriidilise isikuna on nõutav CPC 7121 ja CPC 7122 ning CPC 7123 puhul, v.a posti- ja kullerpostisaadetiste vedu enda tarbeks).
EL: autoveoettevõtja tegevusalal tegutsemiseks on vaja Kreekas väljastatud litsentsi. Litsentse väljastatakse mittediskrimineerivatel tingimustel. Kreekas asutatud autoveo-ettevõtja võib kasutada ainult Kreekas registreeritud sõidukeid.
ES: reisijateveoks ja linnadevahelise bussiveo teenuste osutamiseks tuleb teha majandusvajaduste test.
FI: maanteetransporditeenuste osutamiseks on vaja luba, mida ei anta välismaal registreeritud sõidukitele.
FR: välisinvestoritel ei ole lubatud osutada linnadevahelise bussiveo teenuseid.
LV: reisijate- ja kaubaveoteenuste osutamiseks on vaja luba, mida ei anta välismaal registreeritud sõidukitele. asutatud üksused peavad kasutama riigis registreeritud sõidukeid.
RO: kaupade ja reisijate maanteeveoteenuste osutamiseks on vaja litsentsi. Litsentsi omavad ettevõtjad võivad kasutada ainult Rumeenias registreeritud sõidukeid, mida omatakse ja kasutatakse vastavalt valitsuse määrustele.
SE: maanteeveo-ettevõtja kutsealal tegutsemiseks on vaja Rootsis väljastatud litsentsi. Taksolitsentsi saamise kriteeriumid hõlmavad tingimust, mille kohaselt äriühing määrab ametisse isiku, kes töötab veokorraldajana (de facto elukohanõue – vt asutamist käsitlev Rootsi reservatsioon). Asutatud üksustelt nõutakse riigis registreeritud sõidukite kasutamist.
Muu maanteeveo-ettevõtja litsentsi saamise kriteeriumide kohaselt peab äriühing olema asutatud ELis, omama üksust Rootsis ja olema määranud veokorraldajaks füüsilise isiku, kes elab ELis.
Litsentse väljastatakse mittediskrimineerivatel tingimustel, välja arvatud asjaolu, et kauba ja reisijate maanteeveoteenuseid pakkuvad ettevõtjad võivad üldjuhul kasutada ainult riiklikus autoregistris registreeritud sõidukeid. Kui sõiduk on registreeritud välismaal, kuulub füüsilisele või juriidilisele isikule, kelle peamine elu- või tegevuskoht on välismaal, ja tuuakse Rootsi ajutiselt, võib seda Rootsis ajutiselt kasutada. Ajutine kasutus tähendab Rootsi transpordiameti määratluse kohaselt tavaliselt kuni üht aastat.
Kaupade (v.a kütus) torutransport ja abiteenused
AT: CPC 7139 puhul jäetakse õigus anda ainuõigusi ELi liikmesriikide kodanikele ning ELi juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub ELis.
14. Energiateenused
EU: võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad Armeenia juriidiliste isikute puhul, kes on selle riigi füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli (15) all, kust on pärit üle 5 % Euroopa Liidu nafta- ja maagaasiimpordist, (16) välja arvatud juhul, kui EL annab kõnealuse riigiga sõlmitud majandusliku integratsiooni lepingu raames täieliku juurdepääsu asjaomasele sektorile selle riigi füüsilistele või juriidilistele isikutele.
EU: tuumakütuse ja -materjali tootmise, töötlemise või transpordi ja tuumaenergia tootmise või jaotamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju) artikliga 11 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) artikliga 11 võib kolmanda riigi või kolmandate riikide füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) kontrolli all oleva põhivõrguettevõtja sertifitseerimisest keelduda, kui ettevõtja ei ole tõendanud, et sertifitseerimise võimaldamine ei sea ohtu liikmesriigi ja/või ELi energiavarustuskindlust.
EU: mootorikütuse, elektri, muu kui balloonigaasi, auru ja kuuma vee jae- ja hulgimüügiteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kütuste torutranspordi teenuste, välja arvatud nõustamisteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
BE, LV: maagaasi torutranspordi teenuste, välja arvatud nõustamisteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: energiajaotusega seotud kõrvalteenuste, välja arvatud nõustamisteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
SI: energiajaotusega seotud kõrvalteenuste, välja arvatud gaasijaotusega kaasnevate teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
PL: toru kaudu transporditavate kütuste hoiustamise ja ladustamise teenuste (CPC 742 osa) puhul jäetakse õigus nõuda, et energiat tarnivatest riikidest pärit investoritel võib olla keelatud tegevuse üle kontrolli omandamine. Jäetakse õigus nõuda asutamist juriidilise isikuna (mitte filiaalina).
CY: jäetakse õigus keelduda süsivesinike geoloogilise luure, nende uurimise ja tootmisega seotud toimingute jaoks litsentsi andmisest kolmandate riikide kodanikele või kolmandate riikide kodanike kontrolli all olevatele üksustele. Süsivesinike geoloogilise luure, nende uurimise ja tootmisega seotud toimingute jaoks litsentsi saanud üksused ei tohi eelneva nõusolekuta sattuda kolmanda riigi või kolmandate riikide kodanike otsese või kaudse kontrolli alla.
15. Muud mujal nimetamata teenused
EU: uute teenuste (v.a ÜRO 1991. aasta ühtses tooteklassifikaatoris (CPC) klassifitseeritud teenused) osutamise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
EU: liikmesorganisatsioonide teenuste (CPC 95) ning matuse-, kremeerimis- ja surnutalitamisteenuste (CPC 9703) puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
LT: lõpuga „gov.lt“ internetiaadresside andmise ja elektrooniliste kassaaparaatide sertifitseerimise puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
CY: juuksuriteenuste osutamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega.
PT: seadmete müügi või patendi üleandmisega seotud teenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
SE: matuse-, kremeerimis- ja surnutalitamisteenuste puhul võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad.
(1) Kommunaalteenuseid pakutakse näiteks sellistes teenustesektorites nagu seotud teaduslik-tehnilised nõustamisteenused, sotsiaalteaduste ja humanitaarvaldkonna teadus- ja arendusteenused, tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused, keskkonnateenused, terviseteenused, transporditeenused ja kõikide transpordiliikidega seotud abiteenused. Kõnealuste teenuste osutamise ainuõigused antakse sageli eraettevõtjatele, näiteks ettevõtjatele, kellel on ametiasutuste antud kontsessioonid, sõltuvalt konkreetsetest teenindamiskohustustest. Kuna kommunaalteenuseid osutatakse sageli ka piirkondlikul tasandil, ei ole üksikasjalik ja ammendav sektoripõhine loend otstarbekas. Reservatsioon ei kehti telekommunikatsioonisektori ning arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste suhtes.
(2) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 kohaselt peetakse kõnealuseid tütarettevõtjaid Euroopa Liidu juriidilisteks isikuteks. Niivõrd kui neil on alaline ja toimiv seos Euroopa Liidu majandusega, saavad nad siseturu toimimisest kasu, saades muu hulgas kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides kasutada asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust.
(3) Teenustesektorites piirduvad kõnealused piirangud olemasolevates teenustekaubanduse üldlepingu kohastes kohustustes kajastatud piirangutega.
(4) Selleks et kolmanda riigi kodanike kvalifikatsioone tunnustataks kogu ELis, tuleb sõlmida vastastikuse tunnustamise kokkulepe, mille üle peetakse läbirääkimisi käesoleva lepingu artiklis 161 sätestatud raamistikus.
(5) Kohaldatakse Ida-Euroopa äriühingute suhtes, kes teevad koostööd ühe või mitme Põhjamaade äriühinguga.
(6) Austrias hõlmab enamsoodustusrežiimi erandi liiklusõigustega seotud osa kõiki riike, kellega on sõlmitud või võidakse tulevikus sõlmida maanteetransporti käsitlevad kahepoolsed lepingud või muud maanteetranspordiga seotud kokkulepped.
(7) Juriidiline isik on teis(t)e füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) kontrolli all, kui viimas(t)el on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust. Kontrollosalusena käsitatakse eelkõige üle 50 % osalust juriidilise isiku aktsiakapitalis.
(8) Juriidiline isik on teis(t)e füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) kontrolli all, kui viimas(t)el on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust. Kontrollosalusena käsitatakse eelkõige üle 50 % osalust juriidilise isiku aktsiakapitalis.
(9) Kohaldatakse kommunaalteenuste horisontaalpiirangut.
(10) Juriidiline isik on teis(t)e füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) kontrolli all, kui viimas(t)el on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust. Kontrollosalusena käsitatakse eelkõige üle 50 % osalust juriidilise isiku aktsiakapitalis.
(11) Ravimite üldsusele tarnimise suhtes kehtivad samamoodi kui muude teenuste osutamise suhtes Euroopa Liidu liikmesriikides kohaldatavad litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ning -menetlused. Üldjuhul võivad seda teenust osutada üksnes farmatseudid. Mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis on farmatseutidele reserveeritud üksnes retseptiravimite tarnimine.
(12) Filiaalide ja tütarettevõtjate erineva kohtlemise suhtes rakendatakse horisontaalpiirangut. Välisfiliaalid võivad saada loa liikmesriigi territooriumil tegutsemiseks üksnes asjaomase liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimustel ja neilt võib seega nõuda vastavust mitmele konkreetsele usaldatavusnõudele.
(13) Sealhulgas siseveetranspordi abiteenused.
(14) „Võrdväärne kohtlemine“ – Euroopa Liidu lennuettevõtjate ja Euroopa Liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajate mittediskrimineeriv kohtlemine.
(15) Juriidiline isik on teis(t)e füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) kontrolli all, kui viimas(t)el on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust. Kontrollosalusena käsitatakse eelkõige üle 50 % suurust osalust juriidilise isiku aktsiakapitalis.
(16) Tuginedes andmetele energeetika peadirektoraadi värskeimas ELi energiastatistika käsiraamatus: toornafta import väljendatud massina, gaasi import väljendatud kütteväärtusena.
VIII-B LISA
EUROOPA LIIDU KOHUSTUSED SEOSES PIIRIÜLESTE TEENUSTE OSUTAMISEGA
1. |
Alljärgnevas kohustuste loendis on esitatud käesoleva lepingu artikli 151 kohaselt Euroopa Liidu poolt liberaliseeritud majandustegevusalad ning nendel tegevusaladel Armeenia Vabariigi teenuste ja teenuseosutajate suhtes reservatsioonidena kohaldatavad turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud. Loendid koosnevad järgmistest osadest:
Kui punktis b nimetatud veerus on üksnes konkreetsetele liikmesriikidele omased reservatsioonid, võtavad selles veerus nimetamata liikmesriigid kohustusi asjaomases sektoris reservatsioonideta. Kui kõnealuses sektoris puuduvad liikmesriigile omased reservatsioonid, ei piira see horisontaalsete reservatsioonide või võimalike valdkondlike kogu ELis rakendatavate reservatsioonide kohaldamist. Allpool esitatud loendis nimetamata sektorites või allsektorites ei ole kohustusi võetud. |
2. |
Alljärgnev loend ei sisalda kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste normide ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast turulepääsu ega võrdse kohtlemise piiranguid käesoleva lepingu artiklite 149 ja 150 tähenduses. Kõnealuseid meetmeid (nt tegevusloa saamise nõue, universaalteenuse osutamise kohustused, kvalifikatsioonide tunnustamise nõue reguleeritud sektorites, nõue sooritada teatavad eksamid, sh keeleeksamid, ning mittediskrimineeriv nõue, et teatavaid tegevusi ei tohi harrastada keskkonnakaitsealadel või ajaloo- ja kunstiväärtusega piirkondades) kohaldatakse teise lepinguosalise investorite suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole loendis nimetatud. |
3. |
Alljärgnev loend ei piira teatavates teenuste sektorites ja allsektorites 1. viisi teostatavust ning riigimonopoli ja ainuõiguste olemasolu, nagu on kirjeldatud ettevõtete asutamisega seotud kohustuste loendis. |
4. |
Käesoleva lepingu artikli 141 lõike 3 kohaselt ei sisalda alljärgnev loend lepinguosaliste määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
5. |
Kohustuste loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele ja juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
6. |
Suurema kindluse huvides lepitakse kokku, et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise kohustusega nõue laiendada teise lepinguosalise kodanikele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida liikmesriigis kohaldatakse teise liikmesriigi kodanike ja juriidiliste isikute suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides. Selline võrdne kohtlemine võimaldatakse üksnes teise lepinguosalise juriidilistele isikutele, kes on asutatud kooskõlas mõne teise liikmeriigi õigusnormidega ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on selles liikmeriigis, sealhulgas Euroopa Liidus asutatud juriidilistele isikutele, kes on teise lepinguosalise kodanike omanduses või kontrolli all. |
Sektor või allsektor |
Reservatsioonide kirjeldus |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
Kõik sektorid |
|
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, PT, PL, SK, UK: advokatuuri täieliku vastuvõtmise suhtes, mida nõutakse riigisisese (ELi ja liikmesriigi) õiguse praktiseerimiseks ja esindamiseks kohtutes, kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: õigusteenuste osutamiseks kohaldatakse ELi kodakondsuse ja elukoha nõuet. Advokatuuri täisliikmeks saamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. Küproses võivad õigusbüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri kuuluvad advokaadid. CY, HU: välisriigi advokaatide õigusteenused on piiratud õigusabi osutamisega. FI: esindusteenuste osutamiseks nõutava advokatuuri täieliku vastuvõtmise puhul (sh Soome ametinimetuse asianajaja kasutamiseks) kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. BE: kassatsioonikohtus (Cour de cassation) tsiviilmenetluses esindamise suhtes kohaldatakse kvoote. BG: välisriikide advokaadid võivad esindada oma asukohariigi kodanikku; nende suhtes kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet ja nad peavad tegema koostööd Bulgaaria advokaadiga. Vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht. ES: tööstusomandi volinike suhtes kohaldatakse ELi liikmesriigi kodakondsuse nõuet. FR: advokaatide pääsu suhtes avocat auprès de la Cour de Cassation ja avocat auprès du Conseil d'Etat kutsealadele kohaldatakse kvoote ja kodakondsusnõuet. LV: vandeadvokaatide suhtes, kellel on kriminaalasjades esindamise ainuõigus, kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK: õiguse praktiseerimiseks, sealhulgas kohtus esindamiseks, on vaja täielik vastuvõtmine advokatuuri. Advokatuuri vastuvõtmiseks peavad isikud vastama Taani kohtumenetluse seaduses sätestatud nõuetele. Vastavalt Taani kohtumenetluse seadusele on ametinimetus advokat kaitstud ametinimetus. Peale Taanis praktiseerimiseks litsentsi omavate juristide võivad ka teised isikud osutada õigusteenuseid kooskõlas Taani õigusteenuste seadusega, kuid nad ei tohi kasutada ametinimetust advokat. EE: patendivolinike ja vandetõlkide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet (CPC 861 osa). NL, FI, HU: patendivolinike suhtes kohaldatakse elukohanõuet (CPC 861 osa). LT: patendiadvokaatide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. PT: juurdepääsuks sellistele ametitele nagu õigusnõustajad (solicitadores) ja tööstusomandi esindajad kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: FR, HU, IT, MT, RO, SI: kohustusi ei ole võetud. AT: pädevates asutustes esindamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: juurdepääsu andmisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. 2. viisi korral: kõik liikmesriigid: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BE, BG, CY, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SI, UK: kohustusi ei ole võetud. AT: pädevates asutustes esindamise ja konkreetsete Austria seadustega (nt kapitaliühingute seadus, väärtpaberibörsi seadus, pangandusseadus jne) ettenähtud auditite tegemise korral kohaldatakse kodakondsusnõuet. SE: teatavate juriidiliste isikute, sealhulgas kõikide osaühingute ja füüsiliste isikute kohustuslikku auditit võivad teha üksnes Rootsis tunnustatud ja volitatud audiitorid ja registreeritud audiitorühingud. Vaid Rootsis tunnustatud audiitorid ja registreeritud raamatupidamisettevõtted võivad olla aktsionärid või partnerid äriühingutes, mis praktiseerivad nõuetele vastavat auditeerimist (ametlikel eesmärkidel). Tunnustamiseks on vajalik elukoht EMPs või Šveitsis. Nimetusi „tunnustatud audiitor“ ja „volitatud audiitor“ võivad kasutada ainult Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid. Kooperatiivsetes tulundusühingutes ja teatavates muudes ettevõtetes tegutsevad audiitorid, kes ei ole volitatud või tunnustatud audiitorid, peavad omama elukohta EMPs. Pädev asutus võib teha sellest nõudest erandeid. HR: välisriikide audiitorifirmad võivad pakkuda Horvaatia territooriumil auditeerimisteenuseid, kui nad on seal asutanud filiaali vastavalt äriühingute seadusele. LT: audiitori aruanne peab valmima koostöös audiitoriga, kellel on Leedus tegutsemise luba. DK: kohaldatakse elukohanõuet. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT: pädevates asutustes esindamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: juurdepääsu andmisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. CZ: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. BG, MT, RO, SI: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
ning
(CPC 8671 ja CPC 8674) |
1. viisi korral: AT: kohustusi ei ole võetud, v.a planeerimisteenuste puhul. BE, BG, CY, EL, IT, MT, PL, PT, SI: kohustusi ei ole võetud. DE: kõikide välisriigist osutatavate teenuste tasustamise suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju. FR: osutatakse üksnes SELi (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par actions) või SCP kaudu. HU, RO: kohustusi ei ole võetud maastikuarhitektiteenuste puhul. HR: füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada kõnealuseid teenuseid Horvaatia Arhitektide Koja heakskiidul. Välisriigis valminud disainlahenduse või projekti vastavust Horvaatia õigusele peab tunnustama (kinnitama) volitatud füüsiline või juriidiline isik Horvaatias. Kohustusi ei ole võetud linnaplaneerimise puhul. SK: kutseala registreerimisel kojas – see on vajalik arhitektuuriteenuste osutamiseks – on nõutav elukoht EMPs. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
(CPC 8672 ja CPC 8673) |
1. viisi korral: AT, SI: kohustusi ei ole võetud, v.a planeerimisteenuste puhul. BG, CZ, CY, EL, IT, MT, PT: kohustusi ei ole võetud. HR: füüsilised ja juriidilised isikud võivad osutada kõnealuseid teenuseid Horvaatia Inseneride Koja heakskiidul. Välisriigis valminud disainlahenduse või projekti vastavust Horvaatia õigusele peab tunnustama (kinnitama) volitatud füüsiline või juriidiline isik Horvaatias. SK: kutseala registreerimisel kojas – see on vajalik inseneriteenuste osutamiseks – on nõutav elukoht EMPs. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, DE, DK, EE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. LT: teenuse osutamiseks on nõutav luba, mille väljastamisel lähtutakse tervishoiuteenuste kavast, mis põhineb vajadustel ning milles võetakse arvesse rahvastikku ja olemasolevaid meditsiini- ja hambaraviteenuseid. SI: kohustusi ei ole võetud sotsiaalmeditsiini, sanitaar-, epidemioloogiliste, meditsiini-/ökoloogiliste teenuste, vere, verepreparaatide ja siirdatavate organite tarnimise ning lahangute puhul. HR: kohustusi ei ole võetud, välja arvatud telemeditsiini puhul. CZ: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Välisriikide füüsilistel isikutel peab olema tervishoiuministeeriumi luba. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, MT, NL, PT, RO, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. UK: kohustusi ei ole võetud, v.a veterinaararstidele osutatavate veterinaarlabori- ja veterinaartehniliste teenuste, üldnõustamisteenuste ning juhiste ja teabe (nt toitumise, käitumise ja lemmikloomade hoolduse kohta) andmise puhul. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
FI: üksnes erasektori rahastatavad teenused. |
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SI, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. FI, PL: kohustusi ei ole võetud, v.a meditsiiniõdede puhul. HR: kohustusi ei ole võetud, v.a telemeditsiini puhul. SE: puuduvad. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: LT: meditsiinikaupu võib üldsusele müüa üksnes apteegi kaudu. Retsepti alusel väljastatavate meditsiinikaupade müük interneti teel on keelatud. LV: kohustusi ei ole võetud, v.a postimüügi puhul. HU: kohustusi ei ole võetud, v.a CPC 63211 puhul. 1. ja 2. viisi korral: EU, välja arvatud EE: kohustusi ei ole võetud ravimite jaemüügi ning meditsiini- ja ortopeediliste kaupade jaemüügi puhul (CPC 63211). CZ, SE, UK: kohustusi ei ole võetud muude apteekriteenuste puhul. CY: kohustusi ei ole võetud farmaatsiatoodete jaemüügi ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüügi ja muude apteekriteenuste puhul. AT, ES, IE: ravimite postimüük on keelatud. SI: retseptiravimite postimüük on keelatud. IT, SK: ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük (CPC 63211): elukohanõuet kohaldatakse farmatseudi litsentsi omandamisel ja/või apteegi avamisel ravimite ja teatavate meditsiinitoodete müügiks üldsusele. EE: ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük (CPC 63211): ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib üldsusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite postimüük ja internetist tellitud ravimite tarnimine posti teel või kiirkullerteenuse kaudu on keelatud. BG: ravimite ning meditsiini- ja ortopeediakaupade jaemüük (CPC 63211): farmatseutide suhtes kehtib alalise elukoha nõue. Ravimite postimüük on keelatud. 2. viisi korral: FI: kohustusi ei ole võetud riigi rahastatud professionaalsete tervise- ja sotsiaalteenuste (sh ravimite jaemüük) puhul. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: seoses teadus- ja arendusteenustega, mida rahastab avalik sektor või millele antakse mis tahes vormis riigiabi ja mida ei peeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks, võib ainuõigusi ja/või lube anda üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele või Euroopa Liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Euroopa Liidus. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, CZ, EE, HR, HU, IE, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI: kohustusi ei ole võetud. PT: juriidilised isikud peavad olema asutatud EMP riigis. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, DE, HU, MT, RO: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: BG, CY, CZ, HU, LV, MT, PL, RO, SK: kohustusi ei ole võetud. EU: Euroopa Liidu lennuettevõtja kasutatavad õhusõidukid peavad olema registreeritud lennuettevõtja litsentsinud Euroopa Liidu liikmesriigis või mujal Euroopa Liidus ning teenuste osutamiseks tuleb saada eelnev heakskiit kooskõlas kohaldatavate ELi või riigisiseste lennuohutuse õigusnormidega. Kuivrendi lepingu puhul, mille üks osapool on ELi vedaja, tuleb saada eelnev heakskiit kooskõlas kohaldatavate ELi või riigisiseste lennuohutuse õigusnormidega. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, HU, LV, MT, PL, RO, SI: kohustusi ei ole võetud. SE: CPC 83101 puhul: kohaldatakse elukohanõuet. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, CZ, HU, MT, PL, RO, SK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. EE: kohustusi ei ole võetud, v.a eelnevalt lindistatud videokassettide koduseadmetes kasutamiseks üürimis- või rentimisteenuste puhul. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: HU: kohustusi ei ole võetud vahekohtu- ja lepitusteenuste puhul (CPC 86602). |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: IT: kohustusi ei ole võetud bioloogide ja keemiaanalüütikute kutseala puhul. BG, CY, CZ, MT, PL, RO, SK, SE: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: BG, CY, CZ, MT, PL, RO, SK, SE: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: IT: kohustusi ei ole võetud agronoomi ja periti agrari tegevusalade puhul. Agronoomi ja periti agrari kutseala puhul nõutakse alalist elukohta ja kandmist kutseregistrisse. Kolmandate riikide kodanikud kantakse registrisse vastastikkuse tingimusel. EE, MT, RO, SI: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: LV, MT, RO, SI: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, FI, IE, HR, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SK, SI, SE: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LU, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, FR, HR, IT, IE, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SK, SI: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: kõik liikmesriigid, välja arvatud HU: kohustusi ei ole võetud. HU: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, HR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral BE, BG, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, HR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, RO, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. HU: kohustusi ei ole võetud CPC 87304 ja CPC 87305 puhul. IT: CPC 87302, CPC 87303, CPC 87304 ja CPC 87305 puhul: turvateenuste osutamise ja väärisesemete transpordi loa saamiseks kohaldatakse elukohanõuet. 2. viisi korral: HU: kohustusi ei ole võetud CPC 87304 ja CPC 87305 puhul. BG, CY, CZ, EE, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, UK: kohustusi ei ole võetud uurimisteenuste puhul. BG: kohustusi ei ole võetud aerofotograafia, geodeesia, katastrimõõdistamise ja kartograafiaga seotud tegevuste puhul (maakoore liikumise uurimisel). HR: puuduvad, v.a see, et põhiliste geoloogiliste, geodeetiliste ja mäetööstusuuringute teenuseid ning asjaomaseid keskkonnakaitsealaseid uuringuteenuseid võib Horvaatia territooriumil osutada üksnes ühiselt kohalike juriidiliste isikutega või nende kaudu. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: merelaevade puhul: BE, BG, CY, DE, DK, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, UK: kohustusi ei ole võetud. Siseveelaevade puhul: EU, välja arvatud EE, HU, LV: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. 1. ja 2. viisi korral: EU: jäetakse õigus nõuda, et ainult ELilt loa saanud tunnustatud organisatsioonid võivad teha ELi liikmesriikide nimel laevade kohustuslikku ülevaatust ja sertifitseerimist. Võidakse kohaldada asutamisnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, EE, MT, PL: kohustusi ei ole võetud aerofotograafiateenuste osutamise puhul. HR, LV: kohustusi ei ole võetud erifotograafiateenuste puhul (CPC 87504). BG: aerofotograafiateenuste puhul kohaldatakse asutamise ja kodakondsuse nõuet. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: SE: Rootsis trükitavate ja avaldatavate perioodikaväljaannete füüsilisest isikust omanikud peavad elama Rootsis või olema EMP kodanikud. Selliste perioodikaväljaannete juriidilistest isikutest omanikud peavad olema asutatud EMPs. Rootsis trükitavatel ja avaldatavatel perioodikaväljaannetel ning tehnilistel salvestistel peab olema vastutav toimetaja, kelle elukoht on Rootsis. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: PL: kohustusi ei ole võetud vannutatud tõlkijate ja tõlkide teenuste puhul. BG, HR, HU, SK: kohustusi ei ole võetud ametliku kirjaliku ja suulise tõlke korral. FI: diplomeeritud tõlkijate suhtes kohaldatakse elukohanõuet (CPC 87905 osa). 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: DE: kõikide välisriigist osutatavate teenuste tasustamise suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju. HR: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, HR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, HR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
Riigisisestesse või välisriigi sihtkohtadesse suunatud postisaadetiste (8) käitlemisega (9) seotud teenused vastavalt järgmisele allsektorite loetelule:
(CPC 751 osa, CPC 71235 osa (16) ja CPC 73210 osa (17)) Kooskõlas siseriiklike õigusaktidega võidakse piirata postkastide paigutamist avalikult kasutatavatele teedele, postmarkide väljaandmist ja kohtu- või haldusmenetluse käigus kasutatava tähitud posti teenuse osutamist. Nende teenuste jaoks, mille puhul kehtib universaalteenuse osutamise kohustus, võib kehtestada litsentsimissüsteemi. Litsentsid võivad kaasa tuua konkreetse universaalteenuse osutamise kohustused või sissemaksete tegemise tagatisfondi. |
1. ja 2. viisi korral: puuduvad (13). |
||||||||||||||||||||||
(need teenused ei hõlma telekommunikatsiooniteenuste kaudu edastatava sisu tootmisega seotud majandustegevust) |
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: puuduvad, v.a see, et selle sektori teenuseosutajate suhtes võidakse kohaldada kohustust kaitsta nende võrgu kaudu sisu edastamisega seotud üldist huvi pakkuvaid eesmärke kooskõlas ELi elektrooniliste sideteenuste õigusliku raamistikuga. BE: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
Ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused (CPC 511, CPC 512, CPC 513, CPC 514, CPC 515, CPC 516, CPC 517 ja CPC 518) |
1. viisi korral: LT: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
(v.a relvade, laskemoona, lõhkeainete ja muu sõjavarustuse turustamine) |
|||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud kemikaalide ja väärismetallide (ja -kivide) turustamise puhul. AT: kohustusi ei ole võetud pürotehniliste kaupade, süttivate kaupade ja lõhkeseadeldiste ning toksiliste ainete turustamise puhul. AT, BG: kohustusi ei ole võetud meditsiiniotstarbeliste toodete, nt meditsiini- ja kirurgiaseadmete, meditsiiniotstarbeliste ainete ja esemete turustamise puhul. BG: kohustusi ei ole võetud tubaka ja tubakatoodete ning kaubamaaklerite teenuste puhul. CZ: kohustusi ei ole võetud enampakkumisteenuste puhul. FI: kohustusi ei ole võetud alkohoolsete jookide ja ravimite turustamise puhul. HU: komisjonimüügiagentide teenused (CPC 621): välisriigi äriühingud võivad osutada kaubamaakleri teenuseid üksnes Ungaris asuva filiaali või Ungaris asutatud juriidilise isiku kaudu. Selleks on vaja saada luba Ungari finantsjärelevalveasutuselt. LT: pürotehnika turustamine: pürotehnika turustamiseks on vaja luba. Loa võivad saada üksnes ELis asutatud juriidilised isikud. |
||||||||||||||||||||||
(CPC 61112 osa, CPC 6113 osa ja CPC 6121 osa) telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete jaemüügiteenused (CPC 7542 osa) toiduainete jaemüügiteenused (CPC 631) muude (mitteenergeetiliste) kaupade jaemüügiteenused, v.a farmaatsia-, meditsiini- ja ortopeediliste kaupade jaemüük (23) (CPC 632, v.a CPC 63211 ja 63297)
|
IT: tubaka turustamine (CPC 6222 osa, CPC 6310 osa): hulgi- ja jaemüüja vaheliselt vahendajalt ning kaupluste (magazzini) omanikelt nõutakse ELi kodakondsust. HR: kohustusi ei ole võetud tubakatoodete turustamise puhul. 1. viisi korral: AT, BG, HR, FR, PL, RO: kohustusi ei ole võetud tubaka ja tubakatoodete turustamise puhul. IT: hulgimüügiteenuste puhul kehtib tubaka riigimonopol. BG, PL, RO, SE: kohustusi ei ole võetud alkohoolsete jookide jaemüügi puhul. AT, BG, CY, CZ, IE, RO, SK, SI: kohustusi ei ole võetud ravimite tarnimise puhul, v.a ravimite ning meditsiini- ja ortopeediliste kaupade jaemüük (CPC 63211). ES: tubaka kaugmüük, postimüük ja muud sarnased tubaka jaemüügi või tarnimise menetlused on keelatud. BG, HU, PL: kohustusi ei ole võetud kaubamaaklerite teenuste puhul. FR: komisjonimüügiagentide teenuste puhul ei ole kohustusi võetud, kui teenuseid osutavad riiklike huvidega seotud 17-l värskete toiduainete turul tegutsevad ettevõtjad ja maaklerid. Kohustusi ei ole võetud farmaatsiatoodete hulgimüügi puhul. MT: kohustusi ei ole võetud komisjonimüügiagentide teenuste puhul. BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: kohustusi ei ole võetud jaemüügiteenuste puhul, v.a postimüük. |
||||||||||||||||||||||
(üksnes erasektori rahastatavad teenused. Suurema kindluse huvides ei peeta teenuseid, mida rahastab avalik sektor või millele antakse mis tahes vormis riigiabi, erasektori rahastatavateks teenusteks.) |
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, FI, FR, HR, IT, MT, RO, SE, SI: kohustusi ei ole võetud. IT: tunnustatud riiklike diplomite väljastamise loa saamiseks peavad teenuseosutajad täitma kodakondsusnõude. 2. viisi korral: CY, FI, HR, MT, RO, SE, SI: kohustusi ei ole võetud. 1. ja 2. viisi korral: FR: erasektori rahastatud haridusasutuses õpetamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välisriikide kodanikud võivad siiski saada õpetamiseks loa asjaomastelt pädevatelt asutustelt. Välisriikide kodanikud võivad saada ka loa haridusasutuse asutamiseks ja haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust. (CPC 921) |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, FI, FR, HR, IT, MT, RO, SE: kohustusi ei ole võetud. IT: tunnustatud riiklike diplomite väljastamise loa saamiseks peavad teenuseosutajad täitma kodakondsusnõude. 2. viisi korral: CY, FI, MT, RO, SE: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
1. ja 2. viisi korral: FR: erasektori rahastatud haridusasutuses õpetamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välisriikide kodanikud võivad siiski saada õpetamiseks loa asjaomastelt pädevatelt asutustelt. Välisriikide kodanikud võivad saada ka loa haridusasutuse asutamiseks ja haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust. (CPC 922) LV: kohustusi ei ole võetud puudega õpilastele teise taseme tehnika- ja kutsehariduslike teenustega seotud haridusteenuste osutamise korral (CPC 9224). |
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BG, CY, FI, MT, RO, SE: kohustusi ei ole võetud. IT: tunnustatud riiklike diplomite väljastamise loa saamiseks peavad teenuseosutajad täitma kodakondsusnõude. ES, IT: majandusvajaduste test selliste eraülikoolide asutamiseks, kellel on õigus anda tunnustatud diplomeid või teaduskraade. Asjaomane menetlus hõlmab parlamendiga konsulteerimist. Põhikriteeriumid: rahvastik ja olemasolevate asutuste paiknemise tihedus. 2. viisi korral: AT, BG, CY, FI, MT, RO, SE: kohustusi ei ole võetud. 1. ja 2. viisi korral: CZ, SK: kohustusi ei ole võetud kõrghariduse teenuste puhul, v.a teise taseme hariduse järgse tehnika- ja kutsehariduse teenused (CPC 92310). FR: erasektori rahastatud haridusasutuses õpetamise puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välisriikide kodanikud võivad siiski saada õpetamiseks loa asjaomastelt pädevatelt asutustelt. Välisriikide kodanikud võivad saada ka loa haridusasutuse asutamiseks ja haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust. (CPC 923) |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: CY, FI, MT, RO, SE: kohustusi ei ole võetud. AT: kohustusi ei ole võetud raadio- ja telesaadete vahendusel osutatavate täiskasvanuharidusteenuste puhul. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud, v.a nõustamisteenuste puhul. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: kohustusi ei ole võetud otsekindlustusteenuste puhul, v.a selliste riskide kindlustamise korral, mis on seotud järgmisega:
AT: keelatud on reklaami- ja vahendustegevus tütarettevõtja nimel, mis ei ole asutatud liidus, või filiaali nimel, mis ei ole asutatud Austrias (välja arvatud edasikindlustus ja retrosessioon). Kohustusliku lennutranspordikindlustuse lepinguid, v.a rahvusvahelise kommertslennutranspordi lepingud, võib sõlmida üksnes liidus asutatud tütarettevõtja või Austrias asutatud filiaal. DK: kohustusliku lennutranspordikindlustuse lepinguid võivad sõlmida ainult liidus asutatud firmad. Ükski isik ega äriühing (sh kindlustusandjad) peale Taani seaduste kohaselt või Taani pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele. DE: kohustusliku õhusõidukikindlustuse poliise võib väljastada üksnes liidus asutatud tütarettevõtja või Saksamaal asutatud filiaal. Kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta sõlmida Saksamaal rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali kaudu. FR: maismaatranspordiga seotud riskide kindlustamise lepinguid võivad sõlmida üksnes liidus asutatud kindlustusandjad. IT: kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustus- ja vastutuskindlustuslepinguid seoses Itaalias asuvate riskidega võivad sõlmida üksnes liidus asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse. PL: kohustusi ei ole võetud edasikindlustuse ja retrosessiooni puhul, v.a kaupade riskid rahvusvahelises kaubanduses. PT: lennu- ja meretranspordikindlustuse lepinguid, mis hõlmavad kaupu, õhusõidukeid, laevu ja vastutust, võivad sõlmida üksnes ELis asutatud ettevõtjad. Portugalis võivad sellise kindlustusäri vahendajana tegutseda üksnes Euroopa Liidus asutatud isikud või äriühingud. RO: edasikindlustus rahvusvahelisel turul on lubatud vaid juhul, kui riski ei saa edasi kindlustada siseturul. 1. viisi korral: AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LU, NL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: kohustusi ei ole võetud otsekindlustuse vahendamise teenuste puhul, v.a selliste riskide kindlustamise korral, mis on seotud järgmisega:
PL: edasikindlustuse, retrosessiooni ja kindlustuse puhul ei ole kohustusi võetud, v.a selliste riskide edasikindlustuse, retrosessiooni või kindlustuse korral, mis on seotud järgmisega:
BG: kohustusi ei ole võetud otsekindlustuse puhul, välja arvatud teenused, mida osutavad välisriigi teenuseosutajad välisriigi isikutele Bulgaaria Vabariigi territooriumil. kohustusi ei ole võetud hoiusekindlustuse ja samalaadsete tagatissüsteemide ning kohustuslike kindlustusskeemide puhul. Välisriigi kindlustusseltsid ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustuse ega vastutuskindlustuse lepinguid, mis on seotud Bulgaaria Vabariigis olevate riskidega. Välisriigi kindlustusselts võib sõlmida kindlustuslepinguid üksnes filiaali kaudu. CY, LV, MT: kohustusi ei ole võetud otsekindlustusteenuste puhul, v.a selliste riskide kindlustamise korral, mis on seotud järgmisega:
LT: kohustusi ei ole võetud otsekindlustusteenuste puhul, v.a selliste riskide kindlustamise korral, mis on seotud järgmisega:
BG, LV, LT: kohustusi ei ole võetud kindlustusvahenduse puhul. PL: kohustusi ei ole võetud edasikindlustuse, retrosessiooni ja kindlustusvahenduse puhul. FI: otsekindlustuse (sh kaaskindlustuse) teenuseid võivad pakkuda üksnes kindlustusandjad, kelle peakontor asub Euroopa Liidus või kellel on filiaal Soomes. Kindlustusmaakleriteenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht ELis. HU: kindlustusandjad, kes ei ole asutatud ELis, võivad osutada Ungari territooriumil otsekindlustusteenuseid üksnes Ungaris registreeritud filiaali kaudu. IT: kohustusi ei ole võetud aktuaaride puhul. SE: otsekindlustusteenuste osutamine on lubatud üksnes Rootsis tegevusluba omava kindlustusteenuse osutaja kaudu, tingimusel et välisriigi teenuseosutaja ja Rootsi kindlustusandja kuuluvad samasse kontserni või et nad on sõlminud omavahel koostöölepingu. ES: aktuaariteenuste puhul kohaldatakse elukohanõuet ja kolmeaastase kogemuse nõuet. 2. viisi korral AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI, UK: kohustusi ei ole võetud vahendusteenuste puhul. BG: otsekindlustuse korral võivad Bulgaaria füüsilised ja juriidilised isikud ning välisriigi isikud, kes tegutsevad ärivaldkonnas Bulgaaria Vabariigi territooriumil, sõlmida oma ärivaldkonnaga seotud kindlustuslepinguid üksnes Bulgaarias kindlustustegevuse luba omavate teenuseosutajatega. Kindlustushüvitis, mis tuleneb kõnealustest lepingutest, makstakse välja Bulgaarias. kohustusi ei ole võetud hoiusekindlustuse ja samalaadsete tagatissüsteemide ning kohustuslike kindlustusskeemide puhul. IT: kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustus- ja vastutuskindlustuslepinguid seoses Itaalias asuvate riskidega võivad sõlmida üksnes liidus asutatud kindlustusandjad. Nimetatud lisatingimus ei kehti rahvusvaheliste vedude puhul, mis hõlmavad importi Itaaliasse. PL: edasikindlustuse, retrosessiooni ja kindlustuse puhul ei ole kohustusi võetud, v.a kaupade edasikindlustuse, retrosessiooni ja kindlustamise korral rahvusvahelises kaubanduses. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: LT: pensionifondi haldamise puhul jäetakse õigus nõuda kaubanduslikku kohalolekut ning et vähemalt üks panga juhtidest elaks alaliselt Leedus ja räägiks leedu keelt. IT: kohustusi ei ole võetud consulenti finanziari (finantsnõustajad) puhul. EE: hoiuste vastuvõtmiseks on nõutav Eesti Finantsinspektsiooni luba ja registreerimine aktsiaseltsi, tütarettevõtja või filiaalina vastavalt Eesti õigusaktidele. IE: jäetakse õigus nõuda järgmist: kollektiivsete investeerimisskeemide puhul, mis toimivad usaldusfondide ja muutuvkapitaliga äriühingutena (v.a ettevõtted, mis tegelevad kollektiivse investeerimisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse (UCITS)), peavad usaldusisik/hoiulevõtja ja fondivalitseja olema asutatud Iirimaal või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis (mitte filiaalina). Investeerimisusaldusühingute puhul peab vähemalt üks täisosanik olema asutatud Iirimaal. Selleks et saada Iirimaal börsi liikmeks, peab üksusel olema kas a) Iirimaa tegevusluba, mis eeldab, et asutatud ühingu või seltsi peakontor / registrijärgne asukoht oleks Iirimaal, või b) muu Euroopa Liidu liikmesriigi tegevusluba kooskõlas ELi investeerimist ja teenuseid käsitleva direktiiviga. PL: finantsteabe esitamise ja edasiandmise ning finantsandmete töötlemise ning sellega seotud tarkvara pakkumise puhul: riikliku telekommunikatsioonivõrgu või muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue. 1. viisi korral: AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SK, SE, UK: kohustusi ei ole võetud, v.a finantsteabe esitamise ja finantsandmete töötlemise ning nõustamis- ja muude abiteenuste (v.a vahendusteenus) osutamise puhul. BE: investeerimisega seotud nõustamistegevuseks on nõutav äriühingu asutamine Belgias. BG: kohaldada võib telekommunikatsioonivõrgu kasutamisega seotud piiranguid ja tingimusi. CY: kohustusi ei ole võetud, v.a vabalt võõrandatavate väärtpaberitega kauplemise, finantsteabe esitamise ja finantsandmete töötlemise ning nõustamis- ja muude abiteenuste (v.a vahendusteenus) osutamise korral. EE: investeerimisfondide juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine; investeerimisfondide vara võivad hoiustada üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on liidus. LT: investeerimisfondide juhtimiseks on nõutav spetsialiseeritud fondivalitseja asutamine; investeerimisfondide vara võivad hoiustada üksnes äriühingud, millel on registreeritud filiaal või kontor Leedus. IE: investeerimisteenuste osutamine või investeerimisalase nõustamine eeldab kas i) Iirimaa tegevusluba, mille puhul on tavaliselt nõutav, et ettevõte oleks juriidilise isikuna registreeritud või äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja, mille peakontor / registrijärgne asukoht on igal juhul Iirimaal (mõnel juhul tegevusluba ei nõuta, näiteks kui kolmandast riigist pärit teenuseosutaja ei oma Iirimaal kaubanduslikku kohalolekut ja seda teenust ei osutata eraisikutele), või ii) mõne teise liikmesriigi tegevusluba kooskõlas ELi investeerimisteenuste direktiiviga. LV: kohustusi ei ole võetud, v.a finantsteabe esitamise ning nõustamis- ja muude abiteenuste (v.a vahendusteenus) osutamise korral. MT: kohustusi ei ole võetud, v.a hoiuste vastuvõtmise, igat liiki laenamise, finantsteabe esitamise ja finantsandmete töötlemise ning nõustamis- ja muude abiteenuste (v.a vahendusteenus) osutamise korral. PL: finantsteabe esitamise ja edasiandmise ning finantsandmete töötlemise ning sellega seotud tarkvara pakkumise puhul: riikliku telekommunikatsioonivõrgu või mõne muu volitatud operaatori võrgu kasutamise nõue. RO: kohustusi ei ole võetud kapitalirendi korral, kauplemisel rahaturu instrumentide, välisvaluuta, derivatiivtoodete, vahetuskursi ja intressimäära instrumentide, vabalt kaubeldavate väärtpaberite ning muude vabalt kaubeldavate instrumentide ja finantsvaradega, osalemisel igat liiki väärtpaberite emiteerimises, varahaldamisel ning finantsvara eest arveldamis- ja kliiringuteenuste osutamisel. Maksed ja rahaülekandeteenused on lubatud üksnes residentpanga kaudu. SI: kohustusi ei ole võetud, v.a järgmistel juhtudel: igat liiki laenamine, omamaiste juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate tagatiste ja kohustuste vastuvõtmine välisriigi krediidiasutustelt, teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine, nimetatud tegevustega seotud nõustamine ja muud abistavad finantsteenused, sealhulgas krediidiinfo ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise ja ümberstruktureerimise ning strateegia valdkonnas. Nõutav on kaubanduslik kohalolek. SI: pensioniskeemi võib pakkuda usaldusfondi vormis asutatud pensionifond (mis ei ole juriidiline isik ja mida seetõttu haldab kindlustusandja, pank või pensionifonde haldav ettevõte), pensionifonde haldav ettevõte või kindlustusandja. Lisaks võivad pensioniskeemi pakkuda ka ELi liikmesriigis kohaldatavate eeskirjade kohaselt asutatud pensioniskeemi pakkujad. HU: väljastpoolt EMPd pärit äriühingud võivad pakkuda finantsteenuseid või osaleda finantsteenustega seotud tegevuses üksnes oma Ungari filiaali kaudu. 2. viisi korral: BG: kohaldada võib telekommunikatsioonivõrgu kasutamisega seotud piiranguid ja tingimusi. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: FR: kohustusi ei ole võetud erasektori rahastatud laboratoorse analüüsi ja uurimise teenuste puhul (CPC 9311 osa). 1. viisi korral: AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LT, MT, LU, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK, UK: kohustusi ei ole võetud. HR: kohustusi ei ole võetud, välja arvatud telemeditsiini puhul. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: CZ, FI, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. HR: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, HU: kohustusi ei ole võetud. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Välisriigi teenuseosutajaid peab esindama residendist reisiettevõte. LT: reisijuhi teenuste osutamisel nõutakse asutamist juriidilise isikuna Leedus ja Leedu riikliku turismiameti väljastatud luba. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, CZ, HU, IT, LT, MT, PL, SK, SI: kohustusi ei ole võetud. IT: väljastpoolt ELi pärit giidid peavad saama piirkonnalt professionaalse giidina tegutsemiseks eriloa. BG, CY, EL, ES: giiditeenuste osutamise suhtes kohaldatakse ELi kodakondsuse nõuet. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: CY, CZ, FI, HR, MT, PL, RO, SK, SI: kohustusi ei ole võetud. BG: kohustusi ei ole võetud, v.a teatrilavastajate, laulukollektiivide, ansamblite ja orkestrite pakutavad meelelahutusteenused (CPC 96191); kirjanike, heliloojate, skulptorite, estraadikunstnike jt üksikartistide osutatavad teenused (CPC 96192) ning teatrite lisateenused (CPC 96193). EE: kohustusi ei ole võetud muude meelelahutusteenuste puhul (CPC 96199), v.a kinoteenused. LT, LV: kohustusi ei ole võetud, v.a kinoteenused (CPC 96199 osa). |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: BG, CY, CZ, EE, HU, LT, MT, RO, PL, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: BG, CY, CZ, HU, LT, MT, PL, RO, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, HR, EL, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: AT: kohustusi ei ole võetud suusakooli- ja mäeinstruktoriteenuste puhul. BG, CZ, LV, MT, PL, RO, SK: kohustusi ei ole võetud. 1. viisi korral: CY, EE, HR: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud riigisisese merekabotaaži puhul. BG, CY, DE, EE, ES, FR, FI, EL, IT, LT, MT, PT, RO, SI, SE: fiiderteenused tegevusloa alusel. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud riigisisese siseveekabotaaži puhul. Meetmetega, mis põhinevad kehtivatel või kavandatavatel siseveekogudele juurdepääsu käsitlevatel lepingutel (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), reserveeritakse osa liiklusõigusi asjaomaste riikide ettevõtjatele, kes vastavad riigisisese omandilise kuuluvuse kriteeriumidele. Kohaldatakse Reini jõel laevatamist käsitleva Mannheimi konventsiooni rakendusmäärusi. EU: siseveeteedel võib kaupu või reisijaid vedada üksnes ettevõtja, kes vastab järgmistele tingimustele:
Lisaks sellele peavad alused olema selliste füüsiliste isikute omanduses, kes elavad liikmesriigis ja on selle kodanikud, või liikmesriigis registreeritud juriidiliste isikute omanduses. Erandkorras võib teha enamusosaluse nõudest erandeid. Hispaanias, Rootsis ja Soomes ei tehta mereteedel ja siseveeteedel õiguslikult vahet. Meretransporti käsitlevad eeskirjad on võrdselt kohaldatavad siseveeteede suhtes. AT: nõutav on äriühingu registreerimine või püsiv tegevuskoht Austrias. BG, CY, CZ, EE, FI, HU, HR, LT, MT, RO, SE, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud, v.a posti- ja kullerpostisaadetiste vedu enda tarbeks. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud tollivormistusteenuste, puksiirteenuste ning lootsi- ja sildumisteenuste puhul. 1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud mereveose käitlemise teenuste ning konteinerjaama- ja depooteenuste puhul. AT, BG, CY, CZ, DE, EE, HU, LT, MT, PL, RO, SK, SI, SE: kohustusi ei ole võetud laevade rentimisel koos meeskonnaga. BG: kohustusi ei ole võetud. AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud hoiustamis- ja ladustamisteenuste korral. HR: kohustusi ei ole võetud, v.a kaubaveoagentuuri teenused. FI: meretranspordi abiteenuseid võivad osutada ainult Soome lipu all sõitvad laevad. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: meetmetega, mis põhinevad kehtivatel või kavandatavatel siseveekogudele juurdepääsu käsitlevatel lepingutel (sh Reini-Maini-Doonau kanali kokkulepped), reserveeritakse osa liiklusõigusi asjaomaste riikide ettevõtjatele, kes vastavad riigisisese omandilise kuuluvuse kriteeriumidele. Reini jõel laevatamist käsitleva Mannheimi konventsiooni rakendusmäärused. EU: kohustusi ei ole võetud tollivormistusteenuste, puksiirteenuste ning lootsi- ja sildumisteenuste puhul. HR: kohustusi ei ole võetud, v.a kaubaveoagentuuri teenused. 1. viisi korral: AT: kohustusi ei ole võetud laevade rentimisel koos meeskonnaga, puksiirteenuste, lootsi- ja sildumisteenuste, navigeerimisteenuste ning sadamate ja veeteede käitamise teenuste puhul. BG, CY, CZ, DE, EE, FI, HU, LV, LT, MT, RO, SK, SI, SE: kohustusi ei ole võetud laevade rentimisel koos meeskonnaga. BG: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (veetranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna). Osalus Bulgaaria äriühingutes võib olla kuni 49 %. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud tollivormistusteenuste ja puksiirteenuste puhul. HR: kohustusi ei ole võetud, v.a kaubaveoagentuuri teenuste puhul. 1. viisi korral: BG, CZ: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (raudteetranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna). Osalus Bulgaaria äriühingutes võib olla kuni 49 %. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BG, CY, CZ, DK, EE, HU, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI, SE: kohustusi ei ole võetud kommertsveokite rentimisel koos juhiga. HR: kohustusi ei ole võetud, v.a kaubaveoagentuuri teenuste ja maanteetranspordi tugiteenuste puhul, mille jaoks on vaja luba. SE: asutatud üksustelt nõutakse riigis registreeritud sõidukite kasutamist. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. BG: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (lennutranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna). 2. viisi korral: BG, CY, CZ, HR, HU, MT, PL, RO, SK, SI: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. 1. viisi korral: BG: otseste filiaalide avamine ei ole lubatud (lennutranspordi abiteenuste osutamiseks on nõutav asutamine juriidilise isikuna). |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. 1. viisi korral: BG: välisriigi isikud võivad osutada teenuseid üksnes osaluse kaudu Bulgaaria äriühingus (nende osalus ei tohi ületada 49 %), või filiaali kaudu. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: liidu lennuettevõtja kasutuses olev õhusõiduk peab olema registreeritud lennuettevõtja litsentsinud liikmesriigis või mujal liidus. Õhusõiduki registreerimiseks võib olla nõutav, et õhusõiduki omanik peab olema kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele kapitaliomandi- ja kontrollinõuetele vastav juriidiline isik. Erandjuhul võib välisriigi lennuettevõtja rentida väljaspool ELi registreeritud õhusõiduki Euroopa Liidu lennuettevõtjale eritingimustel Euroopa Liidu lennuettevõtja erakorraliste vajaduste või hooajalise veomahuvajaduse rahuldamiseks või selliste tegevusraskustega toimetulemiseks, millega ei ole võimalik piisavalt hästi toime tulla Euroopa Liidus registreeritud õhusõiduki rentimisega; rentimiseks tuleb saada Euroopa Liidu lennuettevõtja litsentseerinud Euroopa Liidu liikmesriigilt piiratud kestusega heakskiit. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kui kolmanda riigi arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajad ei võimalda Euroopa Liidu lennuettevõtjatele Euroopa Liidus sätestatuga võrdväärset kohtlemist (33) või kui välisriigi lennuettevõtjad ei võimalda Euroopa Liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajatele Euroopa Liidus sätestatuga võrdväärset kohtlemist, võib rakendada meetmeid tagamaks, et arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajad Euroopa Liidus võimaldavad kolmanda riigi lennuettevõtjatele või Euroopa Liidu lennuettevõtjad võimaldavad kolmanda riigi arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajatele võrdväärset kohtlemist. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
Kombineeritud transporditeenuse osutamine |
1. viisi korral: EU, välja arvatud FI: liikmesriikidevaheliste kombineeritud vedude korral võivad veo alg- ja/või lõppetapi maanteevedu – mis moodustab kombineeritud veo lahutamatu osa ja võib, kuid ei pruugi hõlmata piiri ületamist – teha üksnes ELi liikmesriigis asutatud veoettevõtjad, kes vastavad tegevusalale lubamise ja liikmesriikidevahelise kaupade veo turule pääsemise tingimustele. Kehtivad mis tahes konkreetset transpordiliiki mõjutavad piirangud. Võib võtta vajalikke meetmeid, et tagada maanteesõidukite suhtes kohaldatavate, kombineeritud vedudest tulenevate mootorsõidukimaksude vähendamine või hüvitamine. 2. viisi korral: BE, DE, DK, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LU, NL, PT, UK: puuduvad, ilma et see piiraks käesolevas kohustuste loendis nimetatud ja konkreetset transpordiliiki mõjutavate piirangute kohaldamist. AT, BG, CY, CZ, EE, HU, HR, LT, LV, MT, PL, RO, SE, SI, SK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, HR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE, UK: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud mootorikütuse, elektri, auru ja kuuma vee hulgimüügiteenuste puhul. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud mootorikütuse, elektri, muu kui balloonigaasi, auru ja kuuma vee jaemüügiteenuste puhul. 1. viisi korral: BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, UK: kohustusi ei ole võetud kütteõli, balloonigaasi, kivisöe ja küttepuude jaemüügi puhul, v.a postimüük. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud, v.a nõustamisteenuste puhul. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. viisi korral: EU: kohustusi ei ole võetud. 2. viisi korral: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||
|
1. ja 2. viisi korral: puuduvad. |
(1) Hõlmab õigusabi-, esindus-, vahekohtu-, lepitus- ja vahendusmenetluse ning juriidiliste dokumentide ja nende tõendamisega seotud teenuseid. Õigusteenuseid on lubatud osutada üksnes seoses rahvusvahelise avaliku õiguse, ELi õiguse ja iga sellise jurisdiktsiooni õigusega, kus teenuseosutaja või tema töötaja on kvalifitseeritud advokaadina praktiseerima, ning samamoodi kui muude teenuste osutamise puhul, kehtivad Euroopa Liidu liikmesriikides kohaldatavad litsentsimisnõuded ja -menetlused. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi seadustega seotud õigusteenuseid osutavate advokaatide puhul võivad need muu hulgas olla vastavus kohalikule eetikakoodeksile, asukohariigi ametinimetuse kasutamine (kui vastuvõtva riigi ametinimetusega ei ole tunnustust saadud), kindlustusnõuded, lihtregistreerimine vastuvõtva riigi advokatuuris või lihtsustatud vastuvõtt vastuvõtva riigi advokatuuri sobivustesti põhjal ning juriidiline või kutsealane asukoht vastuvõtvas riigis. ELi õigusega seotud õigusteenuseid peab põhimõtteliselt osutama täieliku erialase väljaõppe saanud ja Euroopa Liidu liikmesriigi advokatuuri vastu võetud advokaat isiklikult või siis osutatakse kõnealuseid teenuseid tema vahendusel ning Euroopa Liidu liikmesriigi õigusega seotud õigusteenuseid peab põhimõtteliselt osutama täieliku erialase väljaõppe saanud ja asjaomase liikmesriigi advokatuuri vastu võetud advokaat isiklikult või siis osutatakse kõnealuseid teenuseid tema vahendusel. Täielik vastuvõtmine asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi advokatuuri võib seetõttu osutuda vajalikuks kohtutes ja muudes ELi pädevates asutustes esindamiseks, kuna see hõlmab ELi ja riikliku menetlusõiguse praktiseerimist. Mõnes liikmesriigis on siiski lubatud neil välisriigi advokaatidel, keda ei ole advokatuuri täielikult vastu võetud, esindada tsiviilkohtumenetluses poolt, kes on selle riigi kodanik või kuulub sellesse riiki, kus advokaadil on õigus praktiseerida.
(2) Ei hõlma maksualaseid õigusabi- ja esindusteenuseid, mis on esitatud punktis 1.A.a (õigusteenused).
(3) Ravimite üldsusele tarnimise suhtes kehtivad samamoodi kui muude teenuste osutamise suhtes Euroopa Liidu liikmesriikides kohaldatavad litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ning -menetlused. Üldjuhul võivad seda teenust osutada üksnes farmatseudid. Mõnes liikmesriigis on farmatseutidele reserveeritud üksnes retseptiravimite tarnimine.
(4) CPC 85201 osa, mis on esitatud punktis 1.A.h (meditsiini- ja hambaraviteenused).
(5) Asjaomane teenus on seotud kinnisvaramaaklerite kutsealaga ega mõjuta füüsiliste ning juriidiliste isikute õigusi või piiranguid kinnisvara ostmisel.
(6) Transpordivahendite hooldus- ja remonditeenused (CPC 6112, 6122, 8867 ja 8868) on esitatud punktides l.F.l.1–1.F.l.4.
(7) Ei hõlma trükkimisteenuseid, mis kuuluvad CPC 88442 alla ja on esitatud punktis 1.F.p.
(8) Mõiste „postisaadetis“ tähendab saadetist, mida käitlevad kas riiklikud või eraettevõtjad.
(9) Mõiste „käitlemine“ peaks hõlmama kogumist, sorteerimist, vedu ja kättetoimetamist.
(10) Nt kirjad, postkaardid.
(11) Siia alla kuuluvad raamatud, kataloogid.
(12) Ajakirjad, ajalehed ja perioodikaväljaanded.
(13) Allsektorite i–iv puhul võidakse nõuda konkreetseid universaalteenuse osutamise kohustusi kehtestavaid lube ja/või sissemaksete tegemist tagatisfondi.
(14) Kiirkulleriteenus võib sisaldada peale suurema kiiruse ja usaldusväärsuse lisaväärtuselemente, näiteks kogumine lähetamiskohast, adressaadile kättetoimetamine, asukoha kindlakstegemine ja jälgimine, sihtpunkti ning adressaadi muutmine teel oleva saadetise puhul, vastuvõtukinnitus.
(15) Vahenditega, sh kolmanda isiku poolne ajutiste ruumide ja transpordiga varustamine, millega võimaldatakse teenuse tellijatel postisaadetisi omavahel vahetades neid ise kätte toimetada. Postisaadetis – saadetis, mida käitlevad kas riiklikud või eraettevõtjad.
(16) Posti maanteevedu omal kulul.
(17) Posti õhuvedu omal kulul.
(18) Teenused ei hõlma sidusinfo- ja/või andmetöötlust (sh tehingute töötlust) (CPC 843 osa), mis on esitatud punktis 1.B (arvutiteenused).
(19) Ringhäälingut määratletakse katkematu ülekandevoona, mis on vajalik TV- ja raadioprogrammide signaalide edastamiseks üldsusele, kuid mis ei hõlma operaatorite ühenduskanaleid.
(20) Teenused hõlmavad telekommunikatsiooniteenuseid, mis koosnevad raadio- ja telesaate edastamisest ja vastuvõtmisest satelliidi vahendusel (satelliidi kaudu edastamise katkematu ahel, mis on vajalik TV- ja raadioprogrammi signaalide levitamiseks üldsusele). See hõlmab satelliitsideteenuste müüki, kuid ei sisalda teleprogrammide pakettide müüki majapidamistele.
(21) Teenused, mis hõlmavad CPC 62271, on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktis 18.D.
(22) Ei hõlma hooldus- ja remonditeenuseid, mis on esitatud ÄRITEENUSTE all punktides 1.B ja 1.F.l.
(23) Farmaatsia-, meditsiini- ja ortopeediliste kaupade jaemüük on esitatud KUTSETEENUSTE all punktis 1.A.k.
(24) Vastab reoveekäitlusteenustele.
(25) Vastab heitgaaside puhastusteenustele.
(26) Vastab loodus- ja maastikukaitseteenuste osadele.
(27) Õhusõidukites toitlustamise teenused on esitatud TRANSPORDI ABITEENUSTE all punktis 12.D.a (lendude maapealne teenindus).
(28) Ilma et see piiraks selliste tegevuste ulatust, mida võib asjaomaste riigi õigusaktide kohaselt käsitada kabotaažina, ei hõlma käesolev loetelu riigisisest kabotaaži, mille hulka arvatakse reisijate või kauba vedu ühest Euroopa Liidu liikmesriigis asuvast sadamast või kohast teise samas liikmesriigis asuvasse sadamasse või kohta, k.a tema mandrilaval, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis, ning ühest ja samast Euroopa Liidu liikmesriigis asuvast sadamast või kohast algavaid ja seal lõppevaid vedusid.
(29) Sisaldab fiiderteenuseid ja seadmete teisaldamist rahvusvaheliste merevedajate poolt samas riigis asuvate sadamate vahel, kui sellega ei kaasne tulu.
(30) CPC 71235 osa, mis on esitatud SIDETEENUSTE all punktis 2.A (posti- ja kulleriteenused).
(31) Kütuste torutransport on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktis 13.B.
(32) Ei hõlma transpordivahendite hooldus- ja remonditeenuseid, mis on esitatud ÄRITEENUSTE all punktides 1.F.l.1–1.F.l.4.
(33) „Võrdväärne kohtlemine“ – Euroopa Liidu lennuettevõtjate ja Euroopa Liidu arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajate mittediskrimineeriv kohtlemine.
(34) Kütuste torutranspordi abiteenused on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktis 13.C.
(35) Hõlmab järgmisi tasu või lepingu alusel osutatavaid teenuseid: kaevandamisega seotud nõuande- ja nõustamisteenused, maapealne platsi ettevalmistus, maapealne puurimisrajatis, naftapuurimine, puuriterade teenused, terasraketis- ja toruteenused, hiivatehnoloogia ja -varustus, tahkete ainete kontroll, kalapüügi ja kaldpuuraukude eritoimingud, kaevuplatsi geoloogia ja puurimise juhtimine, südamiku väljavõtmine, kaevude katsetamine, juhtmeliinide teenused, viimistlusvedelike (soolalahused) tarnimine ja kasutamine, viimistlusseadmete tarnimine ja paigaldamine, tsementimine (surupumpamine), stimulatsiooniteenused (pragunemine, hapestamine ja surupumpamine), kaevude parandus- ja remonditeenused, kaevude sulgemine ja hülgamine.
(36) Ravimassaažid ja soojusraviteenused on esitatud punktides 1.A.h (meditsiiniteenused) ja 1.A.j.2 (õdede, füsioterapeutide ja parameedikute osutatud teenused ning terviseteenused) (8.A ja 8.C).
VIII-C LISA
EUROOPA LIIDU RESERVATSIOONID JUHTIVTÖÖTAJATE, KÕRGHARIDUSEGA PRAKTIKANTIDE JA ÄRITEENUSTE MÜÜGIESINDAJATE SUHTES
1. |
Allpool esitatud reservatsioonide loendis on märgitud käesoleva lepingu artikli 151 kohaselt liberaliseeritud majandustegevusalad, mille puhul kohaldatakse kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 154 piiranguid juhtivtöötajate ja kõrgharidusega praktikantide suhtes ning kooskõlas artikliga 155 äriteenuste müügiesindajate suhtes ning määratletakse sellised piirangud. Loend koosneb järgmistest osadest:
Kui punktis b nimetatud veerus on liikmesriikidele omased reservatsioonid, võtavad selles veerus nimetamata liikmesriigid kohustusi asjaomases sektoris reservatsioonideta (kui kõnealuses sektoris puuduvad liikmesriigile omased reservatsioonid, ei piira see horisontaalseid reservatsioone või valdkondlikke ELi-üleseid reservatsioone, mida võidakse kohaldada). Euroopa Liit ei võta ühtegi kohustust juhtivtöötajate, kõrgharidusega praktikantide ja äriteenuste müügiesindajate suhtes nendel majandustegevusaladel, mis on vastavalt käesoleva lepingu artiklile 144 liberaliseerimata (piirangud jäävad lubatuks). |
2. |
Juhtivtöötajate, kõrgharidusega praktikantide ning äriteenuste ja kaupade müüjatega seotud kohustusi ei kohaldata juhul, kui nende ajutise kohaloleku eesmärk või tagajärg on sekkuda tööturu osapoolte vahelistesse vaidlustesse või läbirääkimistesse või nende tulemusi muul viisil mõjutada. |
3. |
Alljärgnevas loendis ei ole nimetatud kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste normide ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast piirangut käesoleva lepingu artiklite 154 ja 155 tähenduses. Kõnealuseid meetmeid (nt tegevusloa saamise nõue, kvalifikatsioonide tunnustamise nõue reguleeritud sektorites, nõue sooritada teatavad eksamid, sh keeleeksamid, ning seadusjärgse asukoha nõue territooriumil, kus majandustegevus toimub) kohaldatakse Armeenia Vabariigi juhtivtöötajate, kõrgharidusega praktikantide ja äriteenuste müügiesindajate suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole allpool esitatud loendis nimetatud. |
4. |
Jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide õigusnormidega kehtestatud riiki sisenemise, seal viibimise, töötamise ja sotsiaalkindlustuse alaseid nõudeid, k.a riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid määrusi. |
5. |
Käesoleva lepingu artikli 141 lõike 3 kohaselt ei sisalda alljärgnev loend lepinguosalise määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
6. |
Alljärgneva loendiga ei piirata ettevõtete asutamisega seotud kohustuste loendis kirjeldatud riigimonopole ja ainuõigusi. |
7. |
Sektorites, kus kohaldatakse majandusvajaduste testi, on põhikriteeriumiks selle Euroopa Liidu liikmesriigi või piirkonna turuolukorrale antud hinnang, kus teenust osutatakse, võttes sealhulgas arvesse olemasolevate teenuseosutajate arvu ja neile avalduvat mõju. |
8. |
Alljärgnevast loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
9. |
Suurema kindluse huvides lepitakse kokku, et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise kohustusega nõue laiendada teise lepinguosalise kodanikele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida liikmesriigis kohaldatakse teise liikmesriigi kodanike ja juriidiliste isikute suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides. Võrdne kohtlemine laieneb üksnes teise lepinguosalise juriidilistele isikutele, kes on asutatud kooskõlas teise liikmesriigi õigusega ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on selle liikmesriigi territooriumil, sealhulgas ELis asutatud juriidilistele isikutele, kes on teise lepinguosalise kodanike omandis või kontrolli all. |
Sektor või allsektor |
Reservatsioonide kirjeldus |
||||||||||||||||||||||
KÕIK SEKTORID |
Äriühingusiseste üleviimiste ulatus BG: äriühingusiseselt üleviidavate isikute arv ei tohi ületada 10 % asjaomase Bulgaaria juriidilise isiku palgal olevate ELi kodanike keskmisest arvust aastas. Kui töötajate arv on alla 100, võib äriühingusiseselt üleviidavate isikute arv olla vastava loa olemasolul üle 10 % töötajate koguarvust. HU: kohustusi ei ole võetud nende füüsiliste isikute suhtes, kes on olnud Armeenia juriidilise isiku osanikud. |
||||||||||||||||||||||
KÕIK SEKTORID |
Kõrgharidusega praktikandid AT, CZ, DE, ES, FR, HU, LT: väljaõpe peab olema seotud ülikoolis omandatud kraadiga. |
||||||||||||||||||||||
KÕIK SEKTORID |
Tegevdirektorid ja audiitorid AT: juriidiliste isikute filiaalide tegevdirektorid peavad olema Austria residendid. Austria kaubandusseaduse subjektideks olevatel füüsilistel isikutel, kes osutavad teenuseid juriidilise isiku või filiaali juures, peab olema alaline elukoht Austrias. FI: välismaalasel, kes tegeleb kaubandusega eraettevõtjana, peab olema kauplemisluba ning tema alaline elukoht peab olema EMPs. EMP elukohanõue kehtib tegevdirektorite suhtes kõigis sektorites, ent teatavatele äriühingutele võib siiski teha erandeid. FR: tööstuse, kaubanduse ja käsitöönduse valdkonnas tegutsevatelt tegevdirektoritelt, kellel puudub elamisluba, nõutakse eriluba. RO: enamik äriühingu audiitoreid ja nende asetäitjaid peavad olema Rumeenia kodanikud. SE: juriidilise isiku või filiaali tegevdirektor peab elama Rootsis. SE: Registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, tööstusdisainilahenduste kaitse ja sordikaitse) omajal/taotlejal, kes ei ela Rootsis, peab olema peamiselt dokumentide, teadete jm kättetoimetamiseks Rootsis elav esindaja. SI: registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, tööstusdisainilahenduste kaitse) omajal/taotlejal, kes ei ela Sloveenias, peab olema peamiselt dokumentide, teadete jm kättetoimetamiseks Sloveenias registreeritud patendi-, kaubamärgi- või tööstusdisainilahenduse volinik. |
||||||||||||||||||||||
KÕIK SEKTORID |
Tunnustamine EU: diplomite vastastikust tunnustamist käsitlevaid ELi direktiive kohaldatakse üksnes ELi kodanike suhtes. Õigus osutada teenust seadusega reguleeritud kutsealal ühes ELi liikmesriigis ei anna õigust osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis (1). |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
IT: kirjastajate suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR: kirjastajate suhtes kohaldatakse elukohanõuet. PL: ajalehtede ja ajakirjade peatoimetaja suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. SE: kirjastajate ning kirjastuste ja trükikodade omanike suhtes kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
AT, BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, PL, PT, RO, SK, UK: advokatuuri täieliku vastuvõtmise suhtes, mida nõutakse riigisisese (ELi ja liikmesriigi) õiguse praktiseerimiseks ja esindamiseks kohtutes, kohaldatakse kodakondsusnõuet. Hispaanias võivad pädevad asutused teha erandeid. BE, FI, LU: advokatuuri täieliku vastuvõtmise suhtes, mida nõutakse esindusteenuste puhul, kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. Belgias kohaldatakse kassatsioonikohtus (Cour de cassation) tsiviilmenetluses esindamise suhtes kvoote. BG: Armeenia advokaadid võivad esindada üksnes Armeenia kodanikke ning nende suhtes kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet ja nad peavad tegema koostööd Bulgaaria advokaadiga. Vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht. CY: õigusteenuste osutamiseks kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. Advokatuuri täisliikmeks saamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. Küproses võivad õigusbüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri kuuluvad advokaadid. FR: advokaatide pääsu suhtes kutsealadele avocat auprès de la Cour de Cassation ja avocat auprès du Conseil d’Etat kohaldatakse kvoote ja kodakondsusnõuet. HR: advokatuuri täieliku vastuvõtmise suhtes, mida nõutakse esindusteenuste puhul, kohaldatakse kodakondsusnõuet (Horvaatia kodakondsus ja alates ELiga ühinemisest ELi liikmesriigi kodakondsus). HU: advokatuuri täisliikmeks saamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. Välisriigi advokaatide õigusteenused on piiratud õigusabi osutamisega, mis peab toimuma Ungari advokaadi või õigusbürooga sõlmitud koostöölepingu alusel. LV: vandeadvokaatide suhtes, kellel on kriminaalasjades esindamise ainuõigus, kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK: õigusabiteenuste turustamise õigus on üksnes Taanis tegevusluba omavatel juristidel. Tegevusloa saamiseks Taanis nõutakse Taani õiguse eksami sooritamist. LU: õigusteenuste osutamiseks seoses Luksemburgi ja ELi õigusega kohaldatakse kodakondsusnõuet. SE: advokatuuri vastuvõtmise suhtes, mis on vajalik ainult Rootsi kutsenimetuse advokat kasutamiseks, kohaldatakse elukohanõuet. ES, PT: juurdepääsuks sellistele ametitele nagu õigusnõustajad (solicitadores) ja tööstusomandi esindajad kohaldatakse kodakondsusnõuet. LT: patendiadvokaatide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. SI: klientide esindamisel kohtus tasu eest kohaldatakse Sloveenia Vabariigis kaubandusliku kohaloleku nõuet. Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida välisriigis, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue. Vastastikkuse nõude täitmist kontrollib justiitsministeerium. Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik kohalolek saab toimuda üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Õigusbüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Õigusbüroo partneriteks võivad olla üksnes advokaadid. |
||||||||||||||||||||||
|
FR: majandusarvestus- ja raamatupidamisteenuste osutamine sõltub majandus-, rahandus- ja tööstusministri otsusest kokkuleppel välisministriga. Elukohanõue ei või ületada viit aastat. IT: kohaldatakse elukohanõuet. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
BG: välisriigi audiitor võib osutada auditeerimisteenuseid üksnes vastastikkuse põhimõttel ning kui ta vastab nõuetele, mis on samaväärsed Bulgaaria audiitorite suhtes kohaldatavate nõuetega, ja on edukalt sooritanud asjakohase eksami. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK: kohaldatakse elukohanõuet. ES: vannutatud audiitorite ning selliste äriühingute haldurite, direktorite ja osanike suhtes, kes ei ole hõlmatud kaheksanda EMÜ äriühinguõiguse direktiiviga, kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR: auditeerimisteenuseid võivad osutada vaid sertifitseeritud audiitorid, kellel on Horvaatia Audiitorite Koja ametlikult tunnustatud litsents. FI: vähemalt üks Soome piiratud vastutusega äriühingu audiitoritest peab olema Soome resident. IT: üksikute audiitorite suhtes kohaldatakse elukohanõuet. SE: teatavate juriidiliste isikute, sealhulgas kõikide osaühingute ja füüsiliste isikute kohustuslikku auditit võivad teha üksnes Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid ja registreeritud audiitorühingud. Vaid Rootsis tunnustatud audiitorid ja registreeritud raamatupidamisettevõtted võivad olla aktsionärid või partnerid äriühingutes, mis praktiseerivad nõuetele vastavat auditeerimist (ametlikel eesmärkidel). Volitamiseks ja tunnustamiseks on vajalik elukoht EMPs või Šveitsis. Nimetusi „tunnustatud audiitor“ ja „volitatud audiitor“ võivad kasutada ainult Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid. Kooperatiivsetes tulundusühingutes ja teatavates muudes ettevõtetes tegutsevatel audiitoritel, kes ei ole volitatud või tunnustatud audiitorid, peab olema elukoht EMPs. Pädev asutus võib teha sellest nõudest erandeid. SI: vähemalt üks Sloveenias asutatud audiitorühingu juhatuse liige peab olema Sloveenia alaline elanik. |
||||||||||||||||||||||
|
CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR, HU, IT: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
(CPC 8671 ja CPC 8674) |
EE: vähemalt üks vastutav isik (projektijuht või konsultant) peab olema Eesti resident. BG: linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR, HU, IT: kohaldatakse elukohanõuet. SK: kohustus olla asjaomase koja liige; tunnustada võidakse asjaomase välisriigi institutsiooni liikmestaatust. Kohaldatakse elukohanõuet, ehkki võidakse kaaluda erandite tegemist. |
||||||||||||||||||||||
(CPC 8672 ja CPC 8673) |
EE: vähemalt üks vastutav isik (projektijuht või konsultant) peab olema Eesti resident. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. CZ, HR, IT, SK: kohaldatakse elukohanõuet. HU: kohaldatakse elukohanõuet (CPC 8673 puhul kohaldatakse elukohanõuet üksnes kõrgharidusega praktikantide suhtes). |
||||||||||||||||||||||
|
CZ, LT, IT, SK: kohaldatakse elukohanõuet. CZ, RO, SK: välisriigi füüsiliste isikute puhul on nõutav pädeva asutuse luba. BE, LU: kõrgharidusega praktikantidelt, kes on välisriigi füüsilised isikud, nõutakse välisriigi pädeva asutuse luba. BG, CY, MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK: eriülesande täitmiseks väljastatava piiratud tegevusloa võib anda kuni 18 kuuks ja nõutav on elukoha olemasolu. FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Juurdepääs on siiski võimalik igal aastal kehtestatavate kvootide piires. HR: kõik isikud, kes pakuvad teenust otse patsientidele / ravivad patsiente, vajavad kutseala koja litsentsi. LV: välismaalastel peab arsti kutsealal praktiseerimiseks olema kohaliku tervishoiuasutuse luba, mille andmisel lähtutakse vajadusest arstide ja hambaarstide järele konkreetses piirkonnas. PL: välismaalastel peab arsti kutsealal praktiseerimiseks olema luba. Välismaalastest arstidel on kutsekodades piiratud valimisõigus. PT: psühholoogide suhtes kohaldatakse elukohanõuet. SI: arstid, hambaarstid, ämmaemandad, õed ja farmatseudid vajavad kutseala koja litsentsi, teised tervishoiutöötajad peavad end registreerima. |
||||||||||||||||||||||
|
BG, CY, DE, EL, HR, FR, HU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. CZ ja SK: kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. IT: kohaldatakse elukohanõuet. PL: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Väliskodanikud võivad taotleda praktiseerimisluba. |
||||||||||||||||||||||
|
BG: kohaldatakse kodakondsusnõuet. BE, LU: kõrgharidusega praktikantidelt, kes on välisriigi füüsilised isikud, nõutakse pädeva asutuse luba. CZ, CY, LT, EE, RO, SK: välisriigi füüsilistelt isikutelt nõutakse pädeva asutuse luba. DK: eriülesande täitmiseks väljastatava piiratud tegevusloa võib anda kuni 18 kuuks ja nõutav on elukoha olemasolu. FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Juurdepääs on siiski võimalik igal aastal kehtestatavate kvootide piires. IT: kohaldatakse elukohanõuet. LV: oleneb majandusvajadustest, mis sõltuvad kohalikelt tervishoiuasutustelt loa saanud ämmaemandate koguarvust konkreetses piirkonnas. PL: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Väliskodanikud võivad taotleda praktiseerimisluba. CY, HU: kohustusi ei ole võetud. HR: kõik isikud, kes pakuvad teenust otse patsientidele / ravivad patsiente, vajavad kutseala koja litsentsi. SI: ämmaemandad vajavad kutseala koja litsentsi. |
||||||||||||||||||||||
|
AT: välisriigi teenuseosutajatel on lubatud tegutseda üksnes järgmistel tegevusaladel: meditsiiniõed, füsioterapeudid, töötervishoiu terapeudid, logopeedid, dieedi- ja toitumisnõustajad. BE, FR, LU: kõrgharidusega praktikantidelt, kes on välisriigi füüsilised isikud, nõutakse pädeva asutuse luba. HR: kõik isikud, kes pakuvad teenust otse patsientidele / ravivad patsiente, vajavad kutseala koja litsentsi. CY, CZ, EE, RO, SK, LT: välisriigi füüsilistelt isikutelt nõutakse pädeva asutuse luba. BG, CY, HU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK: eriülesande täitmiseks väljastatava piiratud tegevusloa võib anda kuni 18 kuuks ja nõutav on elukoha olemasolu. CY, CZ, EL, IT: loa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi: otsuse tegemisel kaalutakse piirkonna vabu töökohti ja tööjõu puudust. LV: oleneb majandusvajadustest, mis sõltuvad kohalikelt tervishoiuasutustelt loa saanud õdede koguarvust asjaomases piirkonnas. SI: õed vajavad kutseala koja litsentsi, tervishoiuabilised peavad end registreerima. |
||||||||||||||||||||||
|
FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Kehtestatud kvootide raames on Armeenia kodanike juurdepääs siiski võimalik, kui teenuseosutajale on antud Prantsusmaa ülikoolis kraad farmaatsia alal. CY, DE, EL, SK: kohaldatakse kodakondsusnõuet. HU: kohaldatakse kodakondsusnõuet, v.a ravimite jaemüügi ning meditsiini- ja ortopeediliste kaupade jaemüügi korral (CPC 63211). IT, PT: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
FR, HU, IT, PT: kohaldatakse elukohanõuet. CY, LV, MT, SI: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
DK: kohaldatakse elukohanõuet, kui Taani Ettevõtlusamet ei ole ette näinud teisiti. FR, HU, IT, PT: kohaldatakse elukohanõuet. CY, LV, MT, SI: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
SE: kohaldatakse EMP elukoha nõuet (CPC 83101). |
||||||||||||||||||||||
|
EU: spetsialistide ja kõrgharidusega praktikantide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: spetsialistide ja kõrgharidusega praktikantide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
IT, PT: bioloogide ja keemiaanalüütikute suhtes kohaldatakse elukohanõuet. CY: bioloogide ja keemiaanalüütikute suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
IT: agronoomide ja periti agrari kutsealade esindajate suhtes kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
BE, BG, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, RO, SI, SK: kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. DK: tegevjuhtide ja lennujaama valveteenistuse töötajate suhtes kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. ES, PT: spetsialistide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. FR: tegevjuhtide ja direktorite suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. IT: kohaldatakse Itaalia või ELi kodakondsuse ja elukoha nõuet, et saada vajalik luba turvateenuste osutamiseks ja väärisesemete transpordiks. |
||||||||||||||||||||||
|
DE: riiklikult määratud mõõdistajate suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. FR: omandiõiguse seadmise ja maaõigusega seotud mõõdistamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: geoloogia-, geofüüsika-, mõõdistamis- ja kartograafiateenuste puhul kohaldatakse omanike kodakondsuse nõuet. IT, PT: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
LV: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: mootorsõidukite, mootorrataste ja mootorsaanide hoolduse ja remondi valdkonnas kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet, v.a: BE, DE, DK, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, UK: CPC 633, 8861 ja 8866 puhul; BG isiklike ja kodutarvete (v.a juveeltooted) parandamise teenuste puhul: CPC 63301, 63302, 63303 osa, 63304, 63309; AT: CPC 633, 8861–8866 puhul; EE, FI, LV, LT: CPC 633, 8861–8866 puhul; CZ, SK: CPC 633, 8861–8865 puhul, ja SI: CPC 633, 8861, 8866 puhul. |
||||||||||||||||||||||
|
CY, EE, HR, MT, PL, RO, SI: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
HR, LV: kohaldatakse kodakondsusnõuet. BG, PL: aerofotograafiateenuste osutamise korral kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
HR: kirjastaja ja toimetuse liikmete suhtes kohaldatakse elukohanõuet. SE: kirjastajate ning kirjastuste ja trükikodade omanike suhtes kohaldatakse elukohanõuet. IT: kirjastuste ja trükikodade omanikud ja kirjastajad peavad olema ELi liikmesriigi kodanikud. |
||||||||||||||||||||||
|
SI: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
FI: diplomeeritud tõlkijate suhtes kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
BE, EL: kohaldatakse kodakondsusnõuet. IT: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
BE, EL: kohaldatakse kodakondsusnõuet. IT: kohustusi ei ole võetud. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
BG: välisriigi spetsialistidel peab olema vähemalt kaheaastane kogemus ehitusvaldkonnas. CY: kõrgharidusega praktikantidelt, kes on välisriigi füüsilised isikud, nõutakse pädeva asutuse luba. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
FR: tubakamüüjate (buraliste) suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. ES: tubaka jaemüügi korral. Asutamise korral kohaldatakse ELi liikmesriigi kodakondsuse nõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Armeenia kodanikud võivad siiski saada pädevatelt asutustel loa õppeasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning seal õpetamiseks. IT: teenuseosutajate suhtes, kellel on õigus väljastada tunnustatud riiklikke diplomeid, kohaldatakse kodakondsusnõuet. EL: õpetajate suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Armeenia kodanikud võivad siiski saada pädevatelt asutustel loa õppeasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning õpetamiseks. IT: teenuseosutajate suhtes, kellel on õigus väljastada tunnustatud riiklikke diplomeid, kohaldatakse kodakondsusnõuet. EL: õpetajate suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. LV: puudega õpilastele teise taseme tehnika- ja kutsehariduslike teenustega seotud haridusteenuste osutamise korral kohaldatakse kodakondsusnõuet (CPC 9224). |
||||||||||||||||||||||
|
FR: kohaldatakse kodakondsusnõuet. Armeenia kodanikud võivad siiski saada pädevatelt asutustel loa õppeasutuse asutamiseks ja juhtimiseks ning seal õpetamiseks. CZ, SK: kolmanda taseme hariduse teenuste puhul, v.a teise taseme hariduse järgse tehnika- ja kutsehariduse teenused, kohaldatakse kodakondsusnõuet (CPC 92310). IT: teenuseosutajate suhtes, kellel on õigus väljastada tunnustatud riiklikke diplomeid, kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
CZ, SK: enamik juhatuse liikmetest peab vastama kodakondsusnõudele. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
AT: filiaali juhatus peab koosnema kahest füüsilisest isikust, kes on Austria residendid. EE: otsekindlustuse puhul võivad kindlustusalal tegutseva Armeenia osalusega aktsiaseltsi juhatusse kuuluda Armeenia kodanikud üksnes proportsionaalselt Armeenia osaluse suurusega, kuid nad ei tohi mingil juhul moodustada üle poole juhatuse liikmetest. Tütarettevõtja või iseseisva äriühingu juhatuse esimees peab alaliselt elama Eestis. ES: aktuaaride suhtes kohaldatakse elukohanõuet (või kaheaastase kogemuse nõuet). HR: kohaldatakse elukohanõuet. IT: aktuaaride suhtes kohaldatakse elukohanõuet. PL: kindlustusvahendajate suhtes kohaldatakse elukohanõuet. FI: kindlustusseltsi tegevjuhtide ja vähemalt ühe audiitori elukoht peab olema ELis, kui pädevad asutused ei ole teinud erandit. Armeenia kindlustusseltsi peamaakleri elukoht peab olema Soomes, kui äriühingu peakontor ei asu ELis. |
||||||||||||||||||||||
|
BG: peadirektoritelt ja juhatajalt nõutakse alalist elukohta Bulgaarias. FI: krediidiasutuste tegevjuhtide ja vähemalt ühe audiitori elukoht peab olema EMPs, kui finantsjärelevalveasutus ei ole teinud erandit. Tuletisinstrumentide börsi maakler (üksikisik) peab olema ELi elanik. IT: Elukohanõue ELi liikmesriigi territooriumil tegutsevate finantsnõustajate (consulenti finanziari) suhtes. HR: kohaldatakse elukohanõuet. Juhatus peab juhtima krediidiasutuse tegevust Horvaatia Vabariigi territooriumilt. Vähemalt üks juhatuse liige peab oskama vabalt horvaadi keelt. LT: vähemalt üks panga juhtidest peab alaliselt elama Leedu Vabariigis ja rääkima leedu keelt. PL: vähemalt üks panga tegevjuht peab täitma kodakondsusnõude. SE: hoiupanga asutaja peab olema EMPs elav füüsiline isik. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
FR: juhtivale ametikohale saamiseks on nõutav luba. Loa väljastamisel võetakse arvesse kohalike juhtivtöötajate olemasolu. LV: arstide, hambaarstide, ämmaemandate, meditsiiniõdede, füsioterapeutide ja parameedikute puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. PL: välismaalastel peab arsti kutsealal praktiseerimiseks olema luba. Välismaalastest arstidel on kutsekodades piiratud valimisõigus. HR: kõik isikud, kes pakuvad teenust otse patsientidele / ravivad patsiente, vajavad kutseala koja litsentsi. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
BG: välisriigi päritolu juhtide arv ei tohi ületada Bulgaaria kodanikest juhtide arvu juhul, kui riigi (ja/või kohaliku omavalitsuse) osalus Bulgaaria äriühingu aktsiakapitalis on üle 50 %. HR: majapidamistes ja maapiirkondade kodumajapidamistes majutus- ja toitlustusteenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
BG: välisriigi päritolu juhtide arv ei tohi ületada Bulgaaria kodanikest juhtide arvu juhul, kui riigi (ja/või kohaliku omavalitsuse) osalus Bulgaaria äriühingu aktsiakapitalis on üle 50 %. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR: büroojuhi ametikohal töötamiseks on vajalik turismiministeeriumi luba. |
||||||||||||||||||||||
|
BG, CY, ES, FR, EL, HR, HU, LT, MT, PL, PT, SK: kohaldatakse kodakondsusnõuet. IT: väljastpoolt ELi liikmesriike pärit giididel on vaja eriluba. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
FR: juhtivale ametikohale saamiseks on nõutav luba. Kui luba on vaja rohkem kui kaheks aastaks, on loa väljastamise tingimuseks kodakondsuse olemasolu. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
EU: laeva meeskondade suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. AT: tegevjuhtide enamuse suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. SE: kaubalaeva või traditsioonilise laeva kapten peab olema Rootsi kodanik. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
AT: isikute ja aktsionäride suhtes, kellel on õigus esindada juriidilist isikut või ühingut, kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK, HR: juhtide suhtes kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. BG, MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
AT: isikute ja aktsionäride suhtes, kellel on õigus esindada juriidilist isikut või ühingut, kohaldatakse kodakondsusnõuet. BG, MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. HR: juhtide suhtes kohaldatakse kodakondsus- ja elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
AT: tegevjuhtide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
AT: tegevjuhtide enamuse suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. BG, MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. DK, NL: tollivormistusteenuste puhul kohaldatakse elukohanõuet. EL: tollivormistusteenuste puhul kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
AT: isikute ja aktsionäride suhtes, kellel on õigus esindada juriidilist isikut või ühingut, kohaldatakse kodakondsusnõuet. BG, MT: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
AT: tegevjuhtide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet. SK: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. CY: kohaldatakse kodakondsusnõuet koos elukohanõudega. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
||||||||||||||||||||||
|
EU: kohaldatakse kodakondsusnõuet. |
(1) Selleks et kolmanda riigi kodanike kvalifikatsiooni tunnustataks kogu ELis, tuleb sõlmida vastastikuse tunnustamise kokkulepe, mille üle peetakse läbirääkimisi käesoleva lepingu artiklis 161 määratletud raamistikus.
(2) See sektor ei hõlma töötleva tööstusega seotud nõustamisteenuseid.
(3) Kirjastamine ja trükkimine tasu eest või lepingu alusel on esitatud ÄRITEENUSTE all punktis 6.F.p.
(4) See hõlmab õigusabi-, esindus-, vahekohtu-, lepitus- ja vahendusteenuseid ning juriidiliste dokumentide ja nende tõendamisega seotud teenuseid. Õigusteenuste osutamine on lubatud üksnes seoses rahvusvahelise avaliku õiguse, ELi õiguse ja iga jurisdiktsiooni õigusega, kus teenuseosutaja või tema töötaja on kvalifitseeritud advokaadina praktiseerima, ning õigusteenuse, nagu mis tahes muu teenuse osutamise puhul, kohaldatakse ELi liikmesriikides kohaldatavaid litsentsimisnõudeid ja -menetlusi. Advokaatide puhul, kes osutavad rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi õigusega seotud õigusteenuseid, võivad nendeks litsentsimisnõueteks ja -menetlusteks olla muu hulgas kohalike eetikanormide järgimine, päritoluriigi ametinimetuse kasutamine (kui vastuvõtva riigi ametinimetuse kasutamiseks ei ole heakskiitu saadud), kindlustusnõuded, lihtregistreerimine vastuvõtva riigi advokatuuris või lihtsustatud vastuvõtt vastuvõtva riigi advokatuuri sobivustesti põhjal ning juriidiline või kutsealane aadress vastuvõtvas riigis. ELi õigusega seotud õigusteenuseid peab põhimõtteliselt osutama täieliku erialase väljaõppe saanud ja ELi liikmesriigi advokatuuri vastu võetud advokaat isiklikult või siis osutatakse kõnealuseid teenuseid tema vahendusel ning ELi liikmesriigi õigusega seotud õigusteenuseid peab põhimõtteliselt osutama täieliku erialase väljaõppe saanud ja asjaomase liikmesriigi advokatuuri vastu võetud advokaat isiklikult või siis osutatakse kõnealuseid teenuseid tema vahendusel. Täielik vastuvõtmine asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi advokatuuri võib seetõttu osutuda vajalikuks kohtutes ja muudes ELi pädevates asutustes esindamiseks, kuna see hõlmab ELi ja riikliku menetlusõiguse tava. Mõnes liikmesriigis on siiski lubatud neil välisriigi advokaatidel, keda ei ole advokatuuri täielikult vastu võetud, esindada tsiviilkohtumenetluses poolt, kes on selle riigi kodanik või kuulub sellesse riiki, kus advokaadil on õigus praktiseerida.
(5) Ei hõlma maksuküsimustes osutatavaid õigusabi- ja esindusteenuseid, mis on esitatud punktis 6.A.a (õigusteenused).
(6) Ravimite üldsusele tarnimise suhtes kehtivad samamoodi kui muude teenuste osutamise suhtes ELi liikmesriikides kohaldatavad litsentsimis- ja kvalifikatsiooninõuded ning -menetlused. Üldjuhul võivad seda teenust osutada üksnes farmatseudid. Mõnes liikmesriigis on farmatseutidele reserveeritud üksnes retseptiravimite tarnimine.
(7) Asjaomane teenus on seotud kinnisvaramaaklerite kutsealaga ega mõjuta füüsiliste ning juriidiliste isikute õigusi ja/või piiranguid kinnisvara ostmisel.
(8) Transpordivahendite hooldus- ja remonditeenused (CPC 6112, 6122, 8867 ja CPC 8868) on esitatud punktides 6.F.l.1–6.F.l.4.
Kontorimasinate ja -seadmete (k.a arvutid) hooldus- ja remonditeenused (CPC 845) on esitatud punktis 6.B (arvutiteenused ja nendega seotud teenused).
(9) Ei hõlma trükkimisteenuseid, mis kuuluvad CPC 8442 alla ja on esitatud punktis 6.F.p.
(10) Ei hõlma hooldus- ja remonditeenuseid, mis on esitatud ÄRITEENUSTE all punktides 6.B ja 6.F.l.
Ei hõlma energiatoodete jaemüügiteenuseid, mis on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktides 19.E ja 19.F.
(11) Õhusõidukites toitlustamise teenused on esitatud TRANSPORDI ABITEENUSTE all punktis 17.E.a (maapealne teenindus).
(12) CPC 71235 osa, mis on esitatud SIDETEENUSTE all punktis 7.A (posti- ja kulleriteenused).
(13) Kütuste torutransport on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktis 19.B.
(14) Ei hõlma transpordivahendite hooldus- ja remonditeenuseid, mis on esitatud ÄRITEENUSTE all punktides 6.F.l.1–6.F.l.4.
(15) Kütuste torutranspordi abiteenused on esitatud ENERGIATEENUSTE all punktis 19.C.
(16) Hõlmab järgmisi tasu või lepingu alusel osutatavaid teenuseid: mäetööstusega seotud nõustamisteenused, maapealne platsi ettevalmistus, maapealne puurimisrajatis, naftapuurimine, puuriterade teenused, terasraketis- ja toruteenused, hiivatehnoloogia ja -varustus, tahkete ainete kontroll, kalapüügi ja kaldpuuraukude eritoimingud, kaevuplatsi geoloogia ja puurimise juhtimine, südamiku väljavõtmine, kaevude katsetamine, juhtmeliinide teenused, viimistlusvedelike (soolalahused) tarnimine ja kasutamine, viimistlusseadmete tarnimine ja paigaldamine, tsementimine (surupumpamine), stimulatsiooniteenused (pragunemine, hapestamine ja surupumpamine), kaevude parandus- ja remonditeenused, kaevude sulgemine ja hülgamine.
Ei hõlma otsest juurdepääsu loodusvaradele või nende kasutamist.
Ei hõlma muude loodusvarade kui nafta ja gaas (CPC 5115) kaevandamiseks tehtavaid platsi ettevalmistustöid, mis on esitatud punktis 8. EHITUSTEENUSED JA NENDEGA SEOTUD INSENERITEENUSED
(17) Ravimassaažid ja soojusraviteenused on esitatud punktides 6.A.h (meditsiini- ja hambaraviteenused) ja 6.A.j.2 (õdede, füsioterapeutide ja parameedikute osutatavad teenused ja tervishoiuteenused) (13.A ja 13.C).
VIII-D LISA
EUROOPA LIIDU RESERVATSIOONID LEPINGULISTE TEENUSEOSUTAJATE JA SÕLTUMATUTE SPETSIALISTIDE SUHTES
1. |
Euroopa Liit võimaldab teise lepinguosalise lepingulistel teenuseosutajatel ja sõltumatutel spetsialistidel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 156 ja 157, allpool loetletud majandustegevuse sektorites ja asjakohaste piirangutega. |
2. |
Loend koosneb järgmistest osadest:
EL ei võta lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistidega seoses kohustusi muudes majandustegevuse sektorites peale allpool sõnaselgelt loetletud sektorite. |
3. |
Lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistidega seotud kohustusi ei kohaldata siis, kui nende ajutise kohaloleku eesmärk või tagajärg on sekkuda tööturu osapoolte vahelistesse vaidlustesse või läbirääkimistesse või nende tulemusi muul viisil mõjutada. |
4. |
Alljärgnevas loendis ei ole nimetatud kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste normide ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast piirangut käesoleva lepingu artiklite 156 ja 157 tähenduses. Kõnealuseid meetmeid (nt tegevusloa saamise nõue, kvalifikatsioonide tunnustamise nõue reguleeritud sektorites, nõue sooritada teatavad eksamid, sh keeleeksamid, ning seadusjärgse asukoha nõue territooriumil, kus majandustegevus toimub) kohaldatakse Armeenia Vabariigi lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole järgnevas loendis nimetatud. |
5. |
Jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid Euroopa Liidu ja liikmesriikide õigusnormidega kehtestatud riiki sisenemise, seal viibimise, töötamise ja sotsiaalkindlustuse alaseid nõudeid, k.a riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid määrusi. |
6. |
Alljärgnev loend ei sisalda lepinguosalise määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
7. |
Alljärgneva loendiga ei piirata riigimonopole või ainuõigusi asjaomastes sektorites, nagu on sätestatud Euroopa Liidu poolt XIV-A ja VIII-B lisas. |
8. |
Sektorites, kus kohaldatakse majandusvajaduste testi, on põhikriteeriumiks selle Euroopa Liidu liikmesriigi või piirkonna turuolukorrale antud hinnang, kus teenust osutatakse, võttes sealhulgas arvesse olemasolevate teenuseosutajate arvu ja neile avalduvat mõju. |
9. |
Alljärgnevast loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
10. |
Lepinguosalised võimaldavad teise lepinguosalise lepingulistel teenuseosutajatel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 156, järgmistes allsektorites:
|
11. |
Lepinguosalised võimaldavad teise lepinguosalise sõltumatutel spetsialistidel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kooskõlas artikliga 157, järgmistes allsektorites:
|
Sektor või allsektor |
Reservatsioonide kirjeldus |
||||||
KÕIK SEKTORID |
Tunnustamine EU: diplomite vastastikust tunnustamist käsitlevaid ELi direktiive kohaldatakse üksnes ELi liikmesriikide kodanike suhtes. Õigus osutada teenust seadusega reguleeritud kutsealal ühes Euroopa Liidu liikmesriigis ei anna õigust osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis. (1) |
||||||
Rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi õigusega (st kolmandate riikide õigusega) seotud õigusabiteenused (CPC 861 osa) (2) |
AT, CY, DE, EE, IE, LU, NL, PL, PT, SE, UK: puuduvad. BE, ES, HR, IT, EL: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. LV: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. BG, CZ, DK, FI, HU, LT, MT, RO, SI, SK: kohaldatakse majandusvajaduste teste. DK: õigusabiteenuste turustamise õigus on üksnes juristidel, kes omavad tegevusluba Taanis. Tegevusloa saamiseks Taanis nõutakse Taani õiguse eksami sooritamist. FR: nõutav on täielik (lihtsustatud) vastuvõtt advokatuuri sobivustesti põhjal. Advokaatide pääsu suhtes avocat auprès de la Cour de Cassation ja avocat auprès du Conseil d'Etat kutsealadele kohaldatakse kvoote ja kodakondsusnõuet. HR: esindusteenuste puhul nõutava advokatuuri täisliikmeks olemise puhul kehtib kodakondsusnõue. SI: klientide esindamisel kohtus tasu eest kohaldatakse Sloveenia Vabariigis kaubandusliku kohaloleku nõuet. Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida välisriigis, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue. Vastastikkuse nõude täitmist kontrollib justiitsministeerium. Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik kohalolek saab toimuda üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Õigusbüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Õigusbüroo partneriteks võivad olla üksnes advokaadid. |
||||||
Majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused (CPC 86212, v.a auditeerimisteenused, CPC 86213, CPC 86219 ja CPC 86220) |
BE, CY, DE, EE, ES, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. AT: tööandja peab olema asjaomase kutseorganisatsiooni liige asukohariigis, kui selline organisatsioon on olemas. FR: kohaldatakse loanõuet. Majandusarvestus- ja raamatupidamisteenuste osutamine sõltub majandus-, rahandus- ja tööstusministri otsusest kokkuleppel välisministriga. BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. HR: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||
Maksualase nõustamise teenused (CPC 863) (3) |
BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad. AT: tööandja peab olema asjaomase kutseorganisatsiooni liige asukohariigis, kui selline organisatsioon on olemas; kodakondsusnõuet kohaldatakse pädevates asutustes esindamise puhul. BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. CY: kohustusi ei ole võetud maksudeklaratsioonide esitamise puhul. PT: kohustusi ei ole võetud. HR, HU: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||
Arhitektuuriteenused ning linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektuuriteenused (CPC 8671 ja CPC 8674) |
EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. BE, ES, HR, IT: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. LV: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. FI: füüsiline isik peab tõendama, et tal on eriteadmised osutatava teenuse valdkonnas. BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. HR, HU, SK: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||
Inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused (CPC 8672 ja CPC 8673) |
EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. BE, ES, HR, IT: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. LV: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. FI: füüsiline isik peab tõendama, et tal on eriteadmised osutatava teenuse valdkonnas. BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. HR, HU: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||
Arvuti- ja arvutialased teenused (CPC 84) |
EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: puuduvad. ES, IT: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. LV: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. BE: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT, DE, BG, CY, CZ, DK, FI, HU, LT, RO, SK, UK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. HR: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse elukohanõuet. Kohustusi ei ole võetud sõltumatute spetsialistide puhul. |
||||||
Teadus- ja arendusteenused (CPC 851, 852, v.a psühholoogide teenused, (4) 853) |
EU, välja arvatud BE: nõutav on volitatud teadusasutusega sõlmitud vastuvõtuleping (5). CZ, DK, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. BE, UK: kohustusi ei ole võetud. HR: kohaldatakse elukohanõuet. |
||||||
Reklaam (CPC 871) |
BE, CY, DE, EE, ES, FR, IE, HR, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. AT, BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Juhtimisalase nõustamise teenused (CPC 865) |
DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. ES, IT: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. BE, HR: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT, BG, CY, CZ, DK, FI, HU, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Juhtimisalase nõustamisega seotud teenused (CPC 866) |
DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. BE, ES, HR, IT: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT, BG, CY, CZ, DK, FI, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. HU: kohaldatakse majandusvajaduste testi, v.a vahekohtu- ja lepitusteenuste osutamisel (CPC 86602), mille puhul kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused (CPC 8676) |
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad. AT, BG, CY, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Nendega seotud teadusliku ja tehnilise nõuande teenused (CPC 8675) |
BE, EE, EL, ES, IE, IT, HR, LU, NL, PL, SI, SE, UK: puuduvad. AT, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. DE: kohustusi ei ole võetud riiklikult määratud mõõdistajate puhul. FR: kohustusi ei ole võetud mõõdistamisel seoses omandiõiguse seadmise ja maaõigusega. BG: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Laevade hooldus ja remont (CPC 8868 osa) |
BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE: puuduvad. AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Raudteetranspordivahendite hooldus ja remont (CPC 8868 osa) |
BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: puuduvad. AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Mootorsõidukite, mootorrataste, mootorsaanide ning maanteetranspordivahendite hooldus ja remont (CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 osa ja CPC 8868 osa) |
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE: puuduvad. AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Õhusõidukite ning nende osade hooldus ja remont (CPC 8868 osa) |
BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE: puuduvad. AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Metalltoodete, (muude kui kontori-) masinate, (muude kui transpordivahendite ja kontori-) seadmete hooldus- ja remonditeenused ning isiklike ja majapidamistarvete hooldus ja parandusteenused (6) (CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 ja CPC 8866) |
BE, EE, EL, ES, FR, IT, HR, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Tõlkimine (CPC 87905, v.a ametlik või kinnitatud tõlge) |
DE, EE, FR, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. BE, ES, IT, EL: sõltumatute spetsialistide puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. CY, LV: lepinguliste teenuseosutajate puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. HR: Kohustusi ei ole võetud sõltumatute spetsialistide puhul. |
||||||
Ehitusuuringud (CPC 5111) |
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. AT, BG, CY, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Keskkonnateenused (CPC 9401, (7) CPC 9402, CPC 9403, CPC 9404, (8) CPC 94060 osa, (9) CPC 9405, CPC 9406 osa, CPC 9409) |
BE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: puuduvad. AT, BG, CY, CZ, DE, DK, EL, FI, HU, LT, LV, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. |
||||||
Reisibüroode ja reisikorraldajate teenused (sh reisijuhid (10)) (CPC 7471) |
AT, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LU, NL, PL, SI, SE: puuduvad. BG, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: kohaldatakse majandusvajaduste testi. BE, CY, DK, FI, IE: kohustusi ei ole võetud, v.a reisijuhtide puhul (isikud, kelle ülesanne on saata vähemalt kümnest inimesest koosnevat reisirühma, tegutsemata giidina konkreetsetes asukohtades). HR: kohaldatakse elukohanõuet. UK: kohustusi ei ole võetud. |
||||||
Meelelahutusteenused, v.a audiovisuaalteenused (sh teatri-, ansambli-, tsirkuse- ja diskoteegiteenused) (CPC 9619) |
BG, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE: tippkvalifikatsioon (11) võib olla nõutav. Kohaldatakse majandusvajaduste testi. AT: nõutakse tippkvalifikatsiooni ja majandusvajaduste testi, v.a isikute puhul, kelle põhikutsetegevus on seotud kaunite kunstidega ning kes saavad sellest oma põhitulu. Need isikud ei tohi tegelda Austrias muu äritegevusega järgmistel tingimustel: puuduvad. CY: ansambli- ja diskoteegiteenuste puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. FR: kohustusi ei ole võetud lepinguliste teenuseosutajate puhul, välja arvatud juhul, kui:
Kohustusi ei ole võetud sõltumatute spetsialistide puhul. SI: riigis viibimise aeg on piiratud seitsme päevaga ürituse kohta. Tsirkuse- ja lõbustuspargiteenuste puhul on riigis viibimise aeg piiratud kuni 30 päevaga kalendriaasta kohta. BE, UK: kohustusi ei ole võetud. |
(1) Selleks et kolmanda riigi kodanike kvalifikatsioone tunnustataks kogu Euroopa Liidus, on vaja vastastikuse tunnustamise kokkulepet, mille üle peeti läbirääkimisi lepingu artiklis 18 määratletud raamistikus.
(2) Samamoodi kui muude teenuste osutamise puhul kehtivad õigusteenuste suhtes Euroopa Liidu liikmesriikides kohaldatavad litsentsimisnõuded ja -menetlused. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriigi seadustega seotud õigusteenuseid osutavate advokaatide puhul võivad need muu hulgas olla vastavus kohalikule eetikakoodeksile, asukohariigi ametinimetuse kasutamine (kui vastuvõtva riigi ametinimetusega ei ole tunnustust saadud), kindlustusnõuded, lihtregistreerimine vastuvõtva riigi advokatuuris või lihtsustatud vastuvõtt vastuvõtva riigi advokatuuri sobivustesti põhjal ning juriidiline või kutsealane asukoht vastuvõtvas riigis.
(3) Ei hõlma maksualaseid õigusabi- ja esindusteenuseid, mis on esitatud rahvusvahelise avaliku õiguse ja välisriikide seadustega seotud õigusabiteenuste all.
(4) CPC 85201 osa, mis on esitatud meditsiini- ja hambaraviteenuste all.
(5) Kõikides liikmesriikides, v.a Taani, peavad teadusasutuse tunnustamine ja vastuvõtuleping vastama ELi direktiivis 2005/71/EÜ sätestatud tingimustele.
(6) Kontorimasinate ja -seadmete (sh arvutid) hooldus- ja remonditeenused (CPC 845) on esitatud arvutiteenuste all.
(7) Vastab reoveekäitlusteenustele.
(8) Vastab heitgaaside puhastusteenustele.
(9) Vastab loodus- ja maastikukaitseteenuste osadele.
(10) Teenuseosutajad, kelle ülesanne on saata vähemalt kümnest inimesest koosnevat reisirühma, tegutsemata giidina konkreetsetes asukohtades.
(11) Kui kvalifikatsiooni ei ole omandatud ELis ja selle liikmesriikides, võib asjaomane liikmesriik hinnata, kas kvalifikatsioon vastab tema territooriumil nõutavale kvalifikatsioonile.
VIII-E LISA
ARMEENIA VABARIIGI RESERVATSIOONID ASUTAMISE SUHTES
1. |
Alljärgnevas loendis on esitatud majandustegevusalad, mille puhul Armeenia Vabariik kohaldab Euroopa Liidu ettevõtetele ja investoritele reservatsioone võrdse kohtlemise või kõige soodsama kohtlemise suhtes vastavalt käesoleva lepingu artikli 144 lõikele 2. Loend koosneb järgmistest osadest:
Reservatsioon, mis vastab majandustegevusalale, mis ei ole liberaliseeritud (kohustusi ei võeta), on väljendatud järgmiselt: „võrdse kohtlemise ja enamsoodustusrežiimiga sätestatud kohustused puuduvad“. |
2. |
Käesoleva lepingu artikli 141 lõike 3 kohaselt ei sisalda alljärgnev loend lepinguosaliste määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
3. |
Alljärgnevast loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
4. |
Käesoleva lepingu artikli 144 kohaselt ei loetleta käesolevas lisas mittediskrimineerivaid nõudeid, mis puudutavad õiguslikku vormi või kohustust saada tegevus- või muid lube, mida kohaldatakse kõigi territooriumil tegutsevate teenuseosutajate suhtes, olenemata nende kodakondsusest, tegevuskohast või võrdväärsetest kriteeriumidest, kuna need ei ole lepinguga piiratud. |
Horisontaalsed reservatsioonid
Enamsoodustusrežiim
Armeenia jätab endale õiguse võtta vastu või rakendada meetmeid, millega võimaldatakse erinevat kohtlemist investeerimist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute või muu kaubanduslepingu alusel, mis kehtivad või mis sõlmitakse enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.
Armeenia jätab endale õiguse võtta vastu või rakendada meetmeid, millega võimaldatakse teatava riigi erinevat kohtlemist vastavalt kehtivatele või tulevastele kahe- või mitmepoolsetele lepingutele, millega
a) |
luuakse teenuste ja investeeringute ühtne turg; |
b) |
antakse asutamisõigus või |
c) |
nõutakse õigusaktide ühtlustamist ühes või enamas majandussektoris. |
Selle erandi puhul lähtutakse järgmisest:
a) |
„teenuste ja investeeringute ühtne turg“ on ala, kus on tagatud teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumine; |
b) |
„asutamisõigus“ on kohustus kõrvaldada piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osaliste vahel lepingu jõustumise kuupäevaks põhimõtteliselt kõik asutamisõigust piiravad tõkked ning see hõlmab piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalisriikide kodanike õigust asutada ja juhtida ettevõtteid samadel tingimustel kui need, mis on kodanike jaoks sätestatud selle riigi õigusaktides, kus kõnealune ettevõtlus toimub; |
c) |
„õigusaktide ühtlustamine“ tähendab:
Selline ühtlustamine või lisamine peab toimuma ja arvatakse toimunuks üksnes hetkel, mil see jõustub piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalise või osaliste riigisiseses õiguses. |
Kommunaalteenused
Kommunaalteenusteks peetavate majandustegevusalade suhtes võib kohaldada riiklikke monopole või eraettevõtjatele antavaid ainuõigusi.
Kinnisvara
Välisriikide füüsilised isikud ei saa omandada maad Armeenias, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
Valdkondlikud reservatsioonid
1. Äriteenused
Kutseteenused
Juriidiliste dokumentide ja nende tõendamisega seotud teenuste puhul reserveeritakse notariseerimise teenused Armeenia riigile.
Auditeerimisteenuste osutamise luba võidakse anda suletud aktsiaseltsina või piiratud vastutusega äriühinguna registreeritud juriidilisele isikule, kes vastab Armeenia Vabariigi auditeerimistegevuse seaduse nõuetele.
Muud äriteenused
Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenuse osutajad peaksid olema Armeenia õigusnormide kohaselt asutatud juriidilised isikud.
2. Transporditeenused
Kõikide transpordiliikide abiteenused
Kaubaveoagentuuri teenuste ja veoste ülevaatusteenuste puhul peab tollivormistuse tegema Armeenias asutatud litsentseeritud tolliagent.
VIII-F LISA
ARMEENIA VABARIIGI KOHUSTUSED SEOSES PIIRIÜLESTE TEENUSTE OSUTAMISEGA
1. |
Alljärgnevas kohustuste loendis on nimetatud Armeenia Vabariigi poolt käesoleva lepingu artikli 151 kohaselt liberaliseeritud majandustegevused ning nende tegevuste raames Euroopa Liidu teenuste ja teenuseosutajate suhtes reservatsioonidena kohaldatavad turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud. Loendid koosnevad järgmistest osadest:
Allpool esitatud loendis nimetamata sektorites või allsektorites ei ole kohustusi võetud. |
2. |
Alljärgnev loend ei sisalda kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste normide ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast turulepääsu ega võrdse kohtlemise piiranguid käesoleva lepingu artiklite 149 ja 150 tähenduses. Kõnealuseid meetmeid (nt tegevusloa saamise nõue, universaalteenuse osutamise kohustused, kvalifikatsioonide tunnustamise nõue reguleeritud sektorites, nõue sooritada teatavad eksamid, sh keeleeksamid, ning mittediskrimineeriv nõue, et teatavaid tegevusi ei tohi harrastada keskkonnakaitsealadel või ajaloo- ja kunstiväärtusega piirkondades) kohaldatakse teise lepinguosalise teenuseosutajate ja investorite suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole loendis nimetatud. |
3. |
Alljärgneva loendiga ei piirata teatavates teenuste sektorites ja allsektorites 1. viisi teostatavust ning riigimonopoli ja ainuõigusi, nagu on kirjeldatud ettevõtete asutamisega seotud kohustuste loendis. |
4. |
Käesoleva lepingu artikli 141 lõike 3 kohaselt ei sisalda allpool esitatud loend lepinguosaliste määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
5. |
Kohustuste loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele ja juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
Sektor või allsektor (1) |
Reservatsioonide kirjeldus |
||||||||||||||||||||||||
Horisontaalsed |
puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Õigusteenused (CPC 861) |
1. viis: puuduvad, v.a õigusdokumentide koostamise puhul. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Majandusarvestusteenused Auditeerimisteenused (2) Raamatupidamisteenused (CPC 862) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Maksualase nõustamise teenused (CPC 863) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Arhitektuuriteenused Inseneriteenused Integreeritud inseneriteenused Linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektuuriteenused (CPC 8671, 8672, 8673, 8674) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Meditsiini- ja hambaraviteenused (CPC 9312) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Veterinaarteenused (CPC 932) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Arvuti riistvara paigaldamisega seotud nõustamisteenused Tarkvararakendusteenused Andmetöötlusteenused Andmebaasiteenused Majandusvajaduste test sõltumatute spetsialistide puhul – kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus- ja remonditeenused Muud arvutiteenused, sh andmete ettevalmistamisteenused (CPC 841, 842, 843, 844, 845, 849) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Teadus- ja arendusteenused (CPC 851–853) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Oma või renditud varaga seotud teenused Tasu eest või lepingu alusel osutatavad teenused (CPC 821, 822) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Erasõidukitega seotud teenused Kaubaveoautodega seotud teenused Laevadega seotud teenused Õhusõidukitega seotud teenused Muude maanteetranspordivahenditega seotud teenused Muude masinate ja seadmetega seotud teenused (CPC 83101, 83102, 83103, 83104, 83105, 83106–83109) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Reklaamiteenused (CPC 871) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Turu-uuringute ja avaliku arvamuse küsitlustega seotud teenused Juhtimisalase nõustamise teenused Juhtimisalase nõustamisega seotud teenused (CPC 864, 865, 866) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused (CPC 8676) |
1. viis: tehnilise kontrolli ja analüüsi teenuse osutajad peaksid olema Armeenia õigusnormide kohaselt asutatud juriidilised isikud. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Põllumajanduse, jahinduse ja metsamajandusega seotud nõustamisteenused (CPC 881**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Kaevandamisega seotud nõustamisteenused (CPC 883**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Töötleva tööstusega seotud nõustamisteenused (CPC 884**, 885**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Energiajaotusega seotud nõustamisteenused (CPC 887**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Inseneritööga seotud teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused (CPC 8675) |
1. viis: kohustusi ei ole võetud. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Seadmete (v.a merelaevad, õhusõidukid või muud transpordivahendid) hooldus ja remont (CPC 633, 8861–8866) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Fotograafiateenused (CPC 875) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Pakendamisteenused (CPC 876) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Trükkimine ja kirjastamine (CPC 88442) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Konverentsiteenused Kirjaliku ja suulise tõlke teenused (CPC 87909, 87905) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Telefonsideteenused Võrgupõhised pakett- ja ahelkommuteeritud andmesideteenused ning võrgupõhised faksiteenused Pakett- ja ahelkommuteeritud andmesideteenuste jaemüük, faksiteenuste jaemüük Teleksi- ja telegraafiteenused, võrgu- ja jaemüük Rendiliiniteenused (CPC 7521, 7522, CPC 7523) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Avalikud mobiilsideteenused, sh analoog-/digitaalmobiilside teenused, personaalsed sideteenused, spetsiaalne mobiilraadio (SMR), mobiilsidesüsteem (GSM), liikuva satelliitside teenused (MSS) Kaugotsinguteenused ja mobiilandmesideteenused, võrgu- ja jaemüük (CPC 75213, CPC 75291) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Rahvusvaheliste lisaväärtusega telekommunikatsiooniteenuste võrgumüük, traadi- või raadiopõhine, sh: elektronpost; kõnepost; sidusinfo ja andmebaasiotsingud; elektrooniline andmevahetus; laiendatud/lisaväärtusega faksiteenused, sealhulgas vahehoidega edastus, salvestamisega väljaotsimine; koodide ja protokollide teisendamine; teabe ja/või andmete sidustöötlemine (sh tehingute töötlemine). (CPC 7523, CPC 843) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Rahvusvaheliste lisaväärtusega telekommunikatsiooniteenuste jaemüük ning riigisiseste lisaväärtusega telekommunikatsiooniteenuste võrgu- ja jaemüük, traadi- või raadiopõhine, sh: elektronpost; kõnepost; sidusinfo ja andmebaasiotsingud; elektrooniline andmevahetus; laiendatud/lisaväärtusega faksiteenused, sealhulgas vahehoidega edastus, salvestamisega väljaotsimine; koodide ja protokollide teisendamine; teabe ja/või andmete sidustöötlemine (sh tehingute töötlemine). (CPC 7523, CPC 843) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Telekommunikatsiooniga seotud teenused (CPC 754) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Kino- ja videofilmide tootmis- ning turustamisteenused Filmide linastamise teenused Raadio- ja teleteenused (v.a. edastamisteenused) Helisalvestusteenused (CPC 9611, 9612, 9613) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
(CPC 512, 513, 514+516, 517) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
(CPC 61111, 6113**, 6121**, 621, 622) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
(CPC 61112, 6113**, 6121**, 631, 632) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 9405, 9406, 9409) |
1. viis: kohustusi ei ole võetud, v.a nõustamisteenuste puhul. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: kohustusi ei ole võetud järgmiste sektorite puhul:
2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: kohustusi ei ole võetud järgmiste sektorite puhul:
2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
(CPC 9311, 9319) |
1. viis: tehniliselt teostamatu. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
1. viis: tehniliselt teostamatu. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
(CPC 7471, 7472) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
(CPC 9619, 962, 964) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Reisijatevedu Kaubavedu Laevade rentimine koos kapteniga (CPC 7211, 7212, 7213) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Konteinerjaama- ja depooteenused Laevade agenteerimisteenused Mereveoste ekspedeerimise teenused |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Veetranspordi tugiteenused (CPC 745) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Õhusõidukite hooldus ja remont (CPC 8868**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Lennutransporditeenuste, sh arvutipõhiste ettetellimissüsteemide teenuste müük ja turustamine (CPC 748, 749) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Maapealne teenindus |
1. viis: kohustusi ei ole võetud. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Lennujaamade juhtimine |
1. viis: kohustusi ei ole võetud. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Reisijatevedu Kaubavedu (CPC 7111, 7112) |
1. viis: kohustusi ei ole võetud. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Raudteetranspordivahendite hooldus ja remont (CPC 8868**) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Raudteetranspordi tugiteenused (CPC 743) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Reisijatevedu Kaubavedu Kaubaveokite rentimine koos juhiga (CPC 7121, 7122, 7123, 7124) |
1. viis: erinev kohtlemine seoses üldkasutatavate teede käitamise ja hooldamise ning sisenemislubade väljastamise puhul kohaldatavate maksude ja tasudega. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Maanteetranspordivahendite hooldus ja remont (CPC 6112) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Maanteetranspordi tugiteenused (CPC 744) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Veosekäitlemisteenused (CPC 741) Hoiustamis- ja ladustamisteenused (CPC 742) |
1. viis: puuduvad. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
Kaubaveoagentuuri teenused Muud transpordi tugi- ja lisateenused (CPC 748, 749) |
1. viis: tollivormistuse peab tegema Armeenias asutatud litsentseeritud tolliagent. 2. viis: puuduvad. |
||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||
Kütuste torutransport (CPC 7131) |
1. viis: kohustusi ei ole võetud järgmiste sektorite puhul:
2. viis: kohustusi ei ole võetud järgmiste sektorite puhul:
|
(1) Teenuste sektoripõhise klassifikatsiooni loend põhineb WTO loetelul (MTN.GNS/W/12).
(2) Auditeerimisteenuste osutamise luba võidakse anda suletud aktsiaseltsina või piiratud vastutusega äriühinguna registreeritud juriidilisele isikule, kes vastab Armeenia Vabariigi audiitortegevuse seaduse nõuetele.
(3) Armeenia võetud kohustused lähtuvad ajakava põhimõtetest, mis on sätestatud WTO dokumentides „Notes for Scheduling Basic Telecom Services Commitments“ (S/GBT/W/2/Rev.1) ja „Market Access Limitations on Spectrum Availability“ (S/GBT/W/3). Armeenia võtab ka reguleerimispõhimõtteid käsitlevas dokumendis nimetatud kohustused.
VIII-G LISA
ARMEENIA VABARIIGI RESERVATSIOONID LEPINGULISTE TEENUSEOSUTAJATE JA SÕLTUMATUTE SPETSIALISTIDE SUHTES
1. |
Armeenia Vabariik võimaldab Euroopa Liidu lepingulistel teenuseosutajatel ja sõltumatutel spetsialistidel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 156 ja 157, allpool loetletud majandustegevuse sektorites ja asjakohaste piirangutega. |
2. |
Loend koosneb järgmistest osadest:
Armeenia Vabariik ei võta lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistidega seoses kohustusi muudes majandustegevuse sektorites peale allpool sõnaselgelt loetletud sektorite. |
3. |
Lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistidega seotud kohustusi ei kohaldata siis, kui nende ajutise kohaloleku eesmärk või tagajärg on sekkuda tööturu osapoolte vahelistesse vaidlustesse või läbirääkimistesse või nende tulemusi muul viisil mõjutada. |
4. |
Alljärgnevas loendis ei ole nimetatud kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste normide ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast piirangut käesoleva lepingu artiklite 156 ja 157 tähenduses. Kõnealuseid meetmeid (nt tegevusloa saamise nõue, kvalifikatsioonide tunnustamise nõue reguleeritud sektorites, nõue sooritada teatavad eksamid, sh keeleeksamid, ning seadusjärgse asukoha nõue territooriumil, kus majandustegevus toimub) kohaldatakse Euroopa Liidu lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole järgnevas loendis nimetatud. |
5. |
Jätkuvalt kohaldatakse kõiki muid Armeenia Vabariigi õigusnormidega kehtestatud riiki sisenemise, seal viibimise, töötamise ja sotsiaalkindlustuse alaseid nõudeid, k.a riigis viibimise aega, miinimumpalka ja palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid määrusi. |
6. |
Alljärgnev loend ei sisalda lepinguosalise määratud subsiidiume käsitlevaid meetmeid. |
7. |
Alljärgneva loendiga ei piira riigimonopole või ainuõigusi asjaomastes sektorites, nagu on sätestatud Armeenia Vabariigi poolt VIII-E ja VIII-F lisas. |
8. |
Neis sektorites, kus kohaldatakse majandusvajaduste testi, on põhikriteeriumideks vastava turuolukorra hindamine Armeenias, kus teenust osutatakse, kaasa arvatud olemasolevate teenuseosutajate arvu ja neile avalduva mõju hindamine. |
9. |
Alljärgnevast loendist tulenevad õigused ja kohustused ei jõustu iseenesest ning seega ei anna need füüsilistele või juriidilistele isikutele vahetult õigusi. |
10. |
Armeenia Vabariik võimaldab Euroopa Liidu lepingulistel teenuseosutajatel ja sõltumatutel spetsialistidel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kooskõlas käesoleva lepingu artiklitega 156 ja 157, järgmistes äriteenuste allsektorites:
|
Sektor või allsektor |
Reservatsioonide kirjeldus |
Horisontaalsed |
Kinnisvara Välisriikide füüsilised isikud ei saa omandada maad Armeenias, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. |
Äriteenused |
Sõltumatud spetsialistid Sisenemisluba antakse kuni kolmeks aastaks. |
IX LISA
LEPINGUOSALISTE ÕIGUSAKTID NING GEOGRAAFILISTE TÄHISTE REGISTREERIMISE, KONTROLLIMISE JA KAITSE ELEMENDID
A osa
Lepinguosaliste õigusaktid
I. Euroopa Liidu õigusaktid
1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta ning selle rakenduseeskirjad |
2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89, ning selle rakenduseeskirjad |
3) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, ning selle rakenduseeskirjad |
4) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta |
II. Armeenia Vabariigi õigusaktid
1) |
Armeenia Vabariigi seadus HO-60-N geograafiliste tähiste kohta, vastu võetud 29. aprillil 2010 ning jõustunud 1. juulil 2010 |
2) |
Armeenia Vabariigi tsiviilseadustik, artiklid 1179–1183 |
3) |
Geograafilised tähise, päritolunimetuse ja garanteeritud traditsiooniliste toodete taotluse täitmise, esitamise ja menetlemise eeskirjad, mis kinnitati Armeenia Vabariigi valitsuse 10. märtsi 2011. aasta otsusega 310 –N |
B osa
Geograafiliste tähiste registreerimise, kontrollimise ja kaitse elemendid
Mõlemad lepinguosalised tagavad, et geograafiliste tähiste registreerimise, kontrollimise ja kaitse süsteem hõlmab järgmist:
1) |
territooriumil kaitstavate geograafiliste tähiste register; |
2) |
haldusmenetlus, millega tõendatakse, et geograafilised tähised näitavad, et kaup on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt, piirkonnast või paikkonnast, kui kauba kvaliteet, maine või muu omadus on põhimõtteliselt seostatav kauba geograafilise päritoluga; |
3) |
nõue, mille kohaselt registreeritud nimetus peab vastama konkreetse(te)le too(de)tele, mille kohta on koostatud tootespetsifikaat, mida võib muuta üksnes nõuetekohast haldusmenetlust rakendades; |
4) |
tootmise suhtes kohaldatavad kontrollisätted; |
5) |
registreeritud geograafiliste tähiste kaitse tagamine ametiasutuste asjakohase haldustegevusega; |
6) |
õigusnormid, millega sätestatakse, et registreeritud geograafilist tähist:
|
7) |
nõue, et kaitstud nimetused ei või muutuda tavanimetusteks; |
8) |
registreerimissätted, mis võivad hõlmata registreeritud nimetustega osaliselt või täielikult kattuvate nimetuste, kaupade tavakeelsete nimetuste ning taimesordi või loomatõu nimede koostisosaks olevate terminite registreerimisest keeldumist. Selliste sätete puhul võetakse arvesse kõigi asjaomaste isikute õigustatud huve; |
9) |
geograafiliste tähiste ja kaubamärkide vahelist seost käsitlevad eeskirjad, millega nähakse ette piiratud erand kaubamärgiõiguse alusel antavatest õigustest, nii et varasema kaubamärgi olemasolu ei anna alust takistada nimetuse registreerimist ja kasutamist registreeritud geograafilise tähisena, v.a juhul kui kaubamärgi tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes võib geograafilise tähise registreerimine ja kasutamine kaubamärgita toodetel tarbijat eksitada; |
10) |
õigus, mille kohaselt võib geograafilises piirkonnas tegutsev ja nõuetekohaselt kontrollitav tootja toota kaitstud nimetusega märgistatud tooteid, juhul kui tema tooted vastavad tootespetsifikaadile; ning |
11) |
vastuväitemenetlus, mis võimaldab arvesse võtta nimetuste varasemate kasutajate seaduslikke huve, olenemata sellest, kas kõnealused nimetused on intellektuaalomandina kaitstud või mitte. |
X LISA
KAITSTUD GEOGRAAFILISTE TÄHISTE LOETELU
A osa
Euroopa Liidu toodete geograafilised tähised, millele on osutatud artikli 231 lõikes 3
1. Aromatiseeritud veinide loetelu
Liikmesriik |
Kaitstav nimetus |
Transkriptsioon armeenia tähestikus |
HR |
Samoborski bermet |
Սամոբորսկի բերմետ |
FR |
Vermouth de Chambéry |
Վերմութ դը Շամբերի |
DE |
Nürnberger Glühwein |
Նյուրնբերգեր Գլյուվայն |
DE |
Thüringer Glühwein |
Թյուրինգեր Գլյուվայն |
IT |
Vermouth di Torino |
Վերմութ դի Տորինո |
2. Põllumajandustoodete ja toiduainete, v.a veinid, kanged alkohoolsed joogid ja aromatiseeritud veinid, loetelu
Liikmesriik |
Kaitstav nimetus |
Kaitse liik (KPN/KGT) |
Toote liik |
Nimetuse transkriptsioon armeenia tähestikus |
AT |
Gailtaler Almkäse |
KPN |
Juust |
Գայլթալեր Ալմքէզե |
AT |
Gailtaler Speck |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գայլթալեր Շպեկ |
AT |
Marchfeldspargel |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մարխֆելդշպարգել |
AT |
Mostviertler Birnmost |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Մոստֆիրթլեր Բիրնմոսթ |
AT |
Pöllauer Hirschbirne |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Փյոլաուեր Հիրշբիրնը |
AT |
Steirischer Kren |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շտայրըշեր Քըեն |
AT |
Steirisches Kürbiskernöl |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Շտայրըշես Քյուրբըսկերնոլ |
AT |
Tiroler Almkäse / Tiroler Alpkäse |
KPN |
Juust |
Թիրոլեր Ալմքէզե / Թիրոլեր Ալփքէզե |
AT |
Tiroler Bergkäse |
KPN |
Juust |
Թիրոլեր Բերգքէզե |
AT |
Tiroler Graukäse |
KPN |
Juust |
Թիրոլեր Գրաուքէզե |
AT |
Tiroler Speck |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թիրոլեր Շպեկ |
AT |
Vorarlberger Alpkäse |
KPN |
Juust |
Ֆորարլբերգեր Ալփքէզե |
AT |
Vorarlberger Bergkäse |
KPN |
Juust |
Ֆորարլբերգեր Բերգքէզե |
AT |
Wachauer Marille |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վախաուեր Մարիլե |
AT |
Waldviertler Graumohn |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վալդֆիրտլեր Գրաումոն |
BE |
Beurre d'Ardenne |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բերր դ՛Արդեն |
BE |
Brussels grondwitloof |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բրուսսելս Գրոնդվիթլոֆ |
BE |
Fromage de Herve |
KPN |
Juust |
Ֆրոմաժ դը Էրվ |
BE |
Gentse azalea |
KGT |
Lilled ja dekoratiivtaimed |
Խենթսե Ազալեա |
BE |
Geraardsbergse mattentaart |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Խերաարդսբերխրե Մատընթաարթ |
BE |
Jambon d'Ardenne |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դ՛Արդեն |
BE |
Liers vlaaike |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Լիրս Ֆլաիկը |
BE |
Pâté gaumais |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պաթե Գօմե |
BE |
Plate de Florenville |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Փլաթ դը Ֆլորանվիլլ |
BE |
Poperingse Hopscheuten / Poperingse Hoppescheuten |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոպըրինգսը Հոփսխըլթըն |
BE |
Potjesvlees uit de Westhoek |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պոտյեսվլէս այտ դը Վեստհուք |
BE |
Vlaams-Brabantse tafeldruif |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆլամս-Բրաբանթսե Տաֆըլդրայֆ |
BE |
Vlaamse laurier |
KGT |
Lilled ja dekoratiivtaimed |
Ֆլամսե Լաուրիըր |
BG |
Българско розово масло |
KGT |
Eeterlikud õlid |
Բրլգառսկո ռոզովո մասլո |
BG |
Горнооряховски суджук |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գոռնոոռյախովսկի սուդժուկ |
HR |
Baranjski kulen |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բարանյսկի կուլեն |
HR |
Dalmatinski pršut |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Դալմատինսկի պռշուտ |
HR |
Drniški pršut |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Դռնիշկի պռշուտ |
HR |
Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էկստրա դյեվիչանսկո մասլինովո ուլյե Ցրես |
HR |
Istarski pršut / Istrski pršut |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Իստառսկի պռշուտ/Իստռսկի պռշուտ |
HR |
Krčki pršut |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռչկի պռշուտ |
HR |
Lički krumpir |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիչկի կռումպիռ |
HR |
Neretvanska mandarina |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նեռետվանսկա մանդառինա |
HR |
Ogulinski kiseli kupus / Ogulinsko kiselo zelje |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օգուլինսկի կիսելի կուպուս/Օգուլինսկո կիսելո զելյե |
CY |
Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կուֆետա Ամիրղալու Գերոսկիպու |
CY |
Λουκούμι Γεροσκήπου |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Լուկումի Գերոսկիպու |
CY |
Παφίτικο Λουκάνικο |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պաֆիտիկո Լուկանիկո |
CZ |
Březnický ležák |
KGT |
Õlu |
Բրժեզնիցկի լեժակ |
CZ |
Brněnské pivo / Starobrněnské pivo |
KGT |
Õlu |
Բռնյենսկե պիվո/ Ստառոբրենյենսկէ պիվո |
CZ |
Budějovické pivo |
KGT |
Õlu |
Բուդյեյովիցկէ պիվո |
CZ |
Budějovický měšťanský var |
KGT |
Õlu |
Բուդյեյովիցկի մյեշտյանսկի վառ |
CZ |
Černá Hora |
KGT |
Õlu |
Չեռնա Հոռա |
CZ |
České pivo |
KGT |
Õlu |
Չեսկէ պիվո |
CZ |
Českobudějovické pivo |
KGT |
Õlu |
Չեսկոբուդյեյովիցկէ |
CZ |
Český kmín |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Չեսկի կմին |
CZ |
Chamomilla bohemica |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Շամոմիլլա բոհեմիկա |
CZ |
Chelčicko – Lhenické ovoce |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Խելչիցկո-Լհենիցկէ oվոցե |
CZ |
Chodské pivo |
KGT |
Õlu |
Խոդսկէ պիվո |
CZ |
Hořické trubičky |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Հորժիցկէ տռուբիչկի |
CZ |
Jihočeská Niva |
KGT |
Juust |
Յիհոչեսկա Նիվա |
CZ |
Jihočeská Zlatá Niva |
KGT |
Juust |
Յիհոչեսկա Զլատա Նիվա |
CZ |
Karlovarské oplatky |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կառլովառսկէ օպլատկի |
CZ |
Karlovarské trojhránky |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կառլովառսկէ տռոյհռանկի |
CZ |
Karlovarský suchar |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կառլովառսկի սուխառ |
CZ |
Lomnické suchary |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Լոմնիցկէ սուխառի |
CZ |
Mariánskolázeňské oplatky |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Մարիանսկոլազենյսկէ օպլատկի |
CZ |
Nošovické kysané zelí |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նոշովիցկէ կիսանէ զելի |
CZ |
Olomoucké tvarůžky |
KGT |
Juust |
Օլոմoուցկէ տվարուժկի |
CZ |
Pardubický perník |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պառդուբիցկի պեռնիկ |
CZ |
Pohořelický kapr |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Պոհորժելիցկի կապռ |
CZ |
Štramberské uši |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Շտռամբեռսկէ ուշի |
CZ |
Třeboňský kapr |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Տրժեբոնյսկի կապռ |
CZ |
Valašský frgál |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Վալաշսկի ֆռգալ |
CZ |
Všestarská cibule |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վշեստառսկա ցիբուլե |
CZ |
Žatecký chmel |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ժատեցկի խմել |
CZ |
Znojemské pivo |
KGT |
Õlu |
Զնոյեմսկէ պիվո |
DK |
Danablu |
KGT |
Juust |
Դանաբլու |
DK |
Esrom |
KGT |
Juust |
Էսրոմ |
DK |
Lammefjordsgulerod |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լամմեֆյորսգուլըրոդ |
DK |
Lammefjordskartofler |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լամմեֆյորսքաթոֆլեր |
DK |
Vadehavslam |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վեդըհաուսլամ |
DK |
Vadehavsstude |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վեդըհաուստուդը |
FI |
Kainuun rönttönen |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կայնուն ռյոնտյոնեն |
FI |
Kitkan viisas |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Կիտկան վիիսաս |
FI |
Lapin Poron kuivaliha |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լապին Պորոն կուիվալիհա |
FI |
Lapin Poron kylmäsavuliha |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լապին Պորոն կյուլմասավուլիհա |
FI |
Lapin Poron liha |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Լապին Պորոն լիհա |
FI |
Lapin Puikula |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լապին Պուիկուլա |
FI |
Puruveden muikku |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Պուրուվեդեն մուիկկու |
FR |
Abondance |
KPN |
Juust |
Աբոնդանս |
FR |
Abricots rouges du Roussillon |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Աբրիկո րուժ դյու Րուսսիյոն |
FR |
Agneau de lait des Pyrénées |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դը լե դէ Փիրենէ |
FR |
Agneau de l'Aveyron |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դր լ՛Ավերոն |
FR |
Agneau de Lozère |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դր Լոզեր |
FR |
Agneau de Pauillac |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դր Պոյակ |
FR |
Agneau de Sisteron |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դր Սիստերոն |
FR |
Agneau du Bourbonnais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դյու Բուրբոնե |
FR |
Agneau du Limousin |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դյու Լիմուզան |
FR |
Agneau du Périgord |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դյու Պերիգոր |
FR |
Agneau du Poitou-Charentes |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դյու Փուաթյու-Շարանթ |
FR |
Agneau du Quercy |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյո դյու Քերսի |
FR |
Ail blanc de Lomagne |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Այ բլոն դը Լոմանյ |
FR |
Ail de la Drôme |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Այ դր լա Դրոմ |
FR |
Ail fumé d'Arleux |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Այ ֆյումէ դ՛Արլո |
FR |
Ail rose de Lautrec |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Այ րոզ դր Լոտրեկ |
FR |
Anchois de Collioure |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Անշուա դը Կոլյուր |
FR |
Artichaut du Roussillon |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արտիշո դր Րուսսիյոն |
FR |
Asperge des sables des Landes |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպերժ դե սաբլը դե Լանդ |
FR |
Asperges du Blayais |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպերժ դյու Բլայե |
FR |
Banon |
KPN |
Juust |
Բանոն |
FR |
Barèges-Gavarnie |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Բարեժ-Գավարնի |
FR |
Béa du Roussillon |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բեա դյու Րուսսիյոն |
FR |
Beaufort |
KPN |
Juust |
Բուֆոր |
FR |
Bergamote(s) de Nancy |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Բերգամոտ դը Նոնսի |
FR |
Beurre Charentes-Poitou; Beurre des Charentes; Beurre des Deux-Sèvres |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բյոր Շարանթ-Պուաթու, Բյոր դե Շարանթ, Բյոր դե Դու-Սեվրը |
FR |
Beurre de Bresse |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բյոր դը Բրես |
FR |
Beurre d'Isigny |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բյոր դ՛Իզինյի |
FR |
Bleu d'Auvergne |
KPN |
Juust |
Բլյո դ՛Օվերն |
FR |
Bleu de Gex Haut-Jura; Bleu de Septmoncel |
KPN |
Juust |
Բլյո դր Ժեքս Օ-ժուրա, Բլյո դր Սեմոնսել |
FR |
Bleu des Causses |
KPN |
Juust |
Բլյո դե Կոսս |
FR |
Bleu du Vercors-Sassenage |
KPN |
Juust |
Բլյո դյու Վերկոր-Սեսսնաժ |
FR |
Bœuf charolais du Bourbonnais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ շարոլե դյու Բուրբոնե |
FR |
Bœuf de Bazas |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ դր Բազաս |
FR |
Bœuf de Chalosse |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ դը Շալոսս |
FR |
Bœuf de Charolles |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ դը Շարոլ |
FR |
Boeuf de Vendée |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ դը Վոնդե |
FR |
Bœuf du Maine |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բյոֆ դյու Մեն |
FR |
Boudin blanc de Rethel |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բուդան բլոն դը Րետել |
FR |
Brie de Meaux |
KPN |
Juust |
Բրի դը Մո |
FR |
Brie de Melun |
KPN |
Juust |
Բրի դը Մոլան |
FR |
Brioche vendéenne |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Բրիոշ վոնդեեն |
FR |
Brocciu Corse / Brocciu |
KPN |
Juust |
Բրոչշու կորս/Բրոչշու |
FR |
Camembert de Normandie |
KPN |
Juust |
Կեմոնբեր դը Նորմանդի |
FR |
Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy) |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կանար ա ֆուաո գրա դյու Սյուդ-Ուեստ (Շալոսս, Գասկոնյ, Ժերս, Լանդ, Պերիգոր, Կերսի) |
FR |
Cantal; Fourme de Cantal; Cantalet |
KPN |
Juust |
Կանտալ; Ֆուրմը դը Կանտալ; Կանտալե |
FR |
Chabichou du Poitou |
KPN |
Juust |
Շաբիշու դյու Փուաթյու |
FR |
Chaource |
KPN |
Juust |
Շաուրս |
FR |
Charolais |
KPN |
Juust |
Շարոլե |
FR |
Chasselas de Moissac |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շասլա դը Մուասսակ |
FR |
Châtaigne d’Ardèche |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շատենյ դ՛Արդեշ |
FR |
Chevrotin |
KPN |
Juust |
Շըվրոտան |
FR |
Cidre de Bretagne; Cidre Breton |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սիդրը դը Բրետանյ, Սիդրը Բրետոն |
FR |
Cidre de Normandie; Cidre Normand |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սիդրը դը Նորմանդի, Սիդրը Նորման |
FR |
Citron de Menton |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սիտրոն դը Մանտոն |
FR |
Clémentine de Corse |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Քլեմանտին դը Կորս |
FR |
Coco de Paimpol |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոկո դը Պամպոլ |
FR |
Comté |
KPN |
Juust |
Կոմտե |
FR |
Coppa de Corse / Coppa de Corse – Coppa di Corsica |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կոպա դը Կորս/Կոպա դե Կորսե – Կոպա դի Կորսիկա |
FR |
Coquille Saint-Jacques des Côtes d'Armor |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Կոկի Սան-Ժակ դե Կոտ դ՛Արմոր |
FR |
Cornouaille |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Կորնուայ |
FR |
Crème de Bresse |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Կրեմ դո Բրես |
FR |
Crème d'Isigny |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Կրեմ դ՛Իզինի |
FR |
Crème fraîche fluide d'Alsace |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Կրեմ ֆրեշ ֆլուի դ՛Ալզաս |
FR |
Crottin de Chavignol / Chavignol |
KPN |
Juust |
Կրոտտոն դը Շավինյոլ/Շավինյոլ |
FR |
Dinde de Bresse |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Դանդ դը Բրես |
FR |
Domfront |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Դոմֆրոն |
FR |
Echalote d'Anjou |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Էշալոտ դ՛Անժու |
FR |
Emmental de Savoie |
KGT |
Juust |
Էմոնտալ դը Սավուա |
FR |
Emmental français est-central |
KGT |
Juust |
Էմոնտալ ֆրանսե է-սոնթրալ |
FR |
Époisses |
KPN |
Juust |
Էփուաս |
FR |
Farine de blé noir de Bretagne/Farine de blé noir de Bretagne — Gwinizh du Breizh |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆարին դը բլե նուար դը Բրետայն/Ֆարին դը բլե նուար դը Բրետայն – Գուինիզ դյու Բրեիզ |
FR |
Farine de châtaigne corse / Farina castagnina corsa |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆարին դյո շատանյ կորս/Ֆարինա կաստանինա կորսա |
FR |
Farine de Petit Epeautre de Haute Provence |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆարին դը Պտիտ Էպոտրը դը Ուտ Փրովոնս |
FR |
Figue de Solliès |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիգ դը Սոլյես |
FR |
Fin Gras / Fin Gras du Mézenc |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Ֆան գրա/ֆան գրա դյու Մեզին |
FR |
Foin de Crau |
KPN |
Hein |
Ֆուան դը Կրո |
FR |
Fourme d'Ambert |
KPN |
Juust |
Ֆուրմը դ՛Ոմբեր |
FR |
Fourme de Montbrison |
KPN |
Juust |
Ֆուրմը դը Մոնբրիզոն |
FR |
Fraise du Périgord |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆրեզ դյու Պերիգոր |
FR |
Fraises de Nîmes |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆրեզ դը Նիմը |
FR |
Gâche vendéenne |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Գյաշ Վանդեեն |
FR |
Génisse Fleur d'Aubrac |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ժենիս ֆլյոր դ՛Օբրակ |
FR |
Gruyère |
KGT |
Juust |
Գրուիեր |
FR |
Haricot tarbais |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արիկո տարբե |
FR |
Huile d'olive d'Aix-en-Provence |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դ՛Էքս-ոն-Պրովանս |
FR |
Huile d'olive de Corse; Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դե Կոր, Ուվիլ դ՛օլիվ դե Կոր-Օլիու դի Կորսիկա |
FR |
Huile d'olive de Haute-Provence |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դը Օդը-Պրովանս |
FR |
Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դյո լա Վալե դե Բո-դե-Պրովանս |
FR |
Huile d'olive de Nice |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դը Նիս |
FR |
Huile d'olive de Nîmes |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դը Նիմ |
FR |
Huile d'olive de Nyons |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ուվիլ դ՛օլիվ դը Նյոն |
FR |
Huile essentielle de lavande de Haute-Provence / Essence de lavande de Haute-Provence |
KPN |
Eeterlikud õlid |
Ուվիլ էսանսիել դը լավանդ դ Ո-Փրովանս/ էսոնս դը լավանդ դ Ո-Փրովանս |
FR |
Huîtres Marennes Oléron |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ուիթրը մարան Օլերոն |
FR |
Jambon d'Auvergne |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դ՛Օվերնյ |
FR |
Jambon de Bayonne |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դը Բայոն |
FR |
Jambon de Lacaune |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դը Լակոն |
FR |
Jambon de l'Ardèche |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դյո լ՛Արդեշ |
FR |
Jambon de Vendée |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն դե Վանդե |
FR |
Jambon sec de Corse / Jambon sec de Corse – Prisuttu |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն սեկ դը Կորս/ Ժամբոն սեկ դը Կորս – Փրիսութու |
FR |
Jambon sec et noix de jambon sec des Ardennes |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ժամբոն սեկ է նուա դը ժամբոն սեկ դեզ Արդեն |
FR |
Kiwi de l'Adour |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կիուի դյո լ՛Ադյուր |
FR |
Laguiole |
KPN |
Juust |
Լագյոլ |
FR |
Langres |
KPN |
Juust |
Լանգր |
FR |
Lentille verte du Puy |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լանտի վերտ դյու Փուի |
FR |
Lentilles vertes du Berry |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լանտի վերտ դյու Բերի |
FR |
Lingot du Nord |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լանգո դյու Նոր |
FR |
Livarot |
KPN |
Juust |
Լիվարո |
FR |
Lonzo de Corse / Lonzo de Corse – Lonzu |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լոնզո դը Կորս/Լոնզո դե Կորս-Լոնզու |
FR |
Mâche nantaise |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մաշ նանտեզ |
FR |
Mâconnais |
KPN |
Juust |
Մակոնե |
FR |
Maine – Anjou |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Մեն-Անժու |
FR |
Maroilles / Marolles |
KPN |
Juust |
Մարուալ/Մարոլ |
FR |
Melon de Guadeloupe |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոն դը Գուադելուպ |
FR |
Melon du Haut-Poitou |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոն դյու Օ-Փուաթյու |
FR |
Melon du Quercy |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոն դյու Կերսի |
FR |
Miel d'Alsace |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դ՛Ալզաս |
FR |
Miel de Corse; Mele di Corsica |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դը Կորս, Մելե դի Կորսիկա |
FR |
Miel de Provence |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դը Պրովանս |
FR |
Miel de sapin des Vosges |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դը սապան դը Վոժ |
FR |
Miel des Cévennes |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դը Սեվեն |
FR |
Mirabelles de Lorraine |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Միրաբել դը Լորեն |
FR |
Mogette de Vendée |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մոժետ դը Վանդե |
FR |
Mont d'Or; Vacherin du Haut-Doubs |
KPN |
Juust |
Մոն դ՛Օր, Վաշրոն դյու Օ-Դու |
FR |
Morbier |
KPN |
Juust |
Մորբյե |
FR |
Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Մուլ դը Բուշո դո լա Բե դյու Մոն-Սան-Միշել |
FR |
Moutarde de Bourgogne |
KGT |
Sinepipasta |
Մուտարդը դը Բուրգոնյ |
FR |
Munster; Munster-Géromé |
KPN |
Juust |
Մանստեր, Մանստեր-Ժերոմե |
FR |
Muscat du Ventoux |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մյուսկա դյու Վոնտու |
FR |
Neufchâtel |
KPN |
Juust |
Նեշատել |
FR |
Noisette de Cervione – Nuciola di Cervioni |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նուազետտ դո Սարվիոն-Նուչիոլա դի Չերվիոնի |
FR |
Noix de Grenoble |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նուա դը Գրենոբլ |
FR |
Noix du Périgord |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նուա դյու Պերիգոր |
FR |
Œufs de Loué |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Օ դը Լուե |
FR |
Oie d'Anjou |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ուա դ՛Անժու |
FR |
Oignon de Roscoff |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օնիոն դը Րոսքոֆ |
FR |
Oignon doux des Cévennes |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օնյոն դու դե Սեվեն |
FR |
Olive de Nice |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվ դը Նիս |
FR |
Olive de Nîmes |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվ դը Նիմ |
FR |
Olives cassées de la Vallée des Baux de Provence |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվ քասե դը լա Վալե դե Բո դը Պրովանս |
FR |
Olives noires de la Vallée des Baux de Provence |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվ նուար դը լա Վալե դը Բո դը Պրովանս |
FR |
Olives noires de Nyons |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվ նուար դը Նյոնս |
FR |
Ossau-Iraty |
KPN |
Juust |
Օսո-Իրատի |
FR |
Pâté de Campagne Breton |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պատե դը Կամպանյ Բրոտուն |
FR |
Pâtes d'Alsace |
KGT |
Pastatooted |
Պատ դ՛Ալզաս |
FR |
Pays d'Auge; Pays d'Auge-Cambremer |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պեյ դ՛Օժ, Պեյ դ՛Օժ-Կոմբրըմեր |
FR |
Pélardon |
KPN |
Juust |
Պելարդոն |
FR |
Petit Épeautre de Haute Provence |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պետիտ Էպոտր դը Ուտ Պրովանս |
FR |
Picodon |
KPN |
Juust |
Պիկոդոն |
FR |
Piment d'Espelette; Piment d'Espelette – Ezpeletako Biperra |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պիմոն դ՛Էսպելետ, Պիմոն դ՛Էսպելետ-Էզպելետակո Բիպեռա |
FR |
Pintadeau de la Drôme |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պանտադո դը լա Դրոմ |
FR |
Poireaux de Créances |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Փուարո դը Կրեանս |
FR |
Pomelo de Corse |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմելո դը Կորս |
FR |
Pomme de terre de l'Île de Ré |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմմ դը տեր դը լ՛Իլ դը Րե |
FR |
Pomme du Limousin |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմ դյու Լիմուզան |
FR |
Pommes de terre de Merville |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմմ դը տեր դո Մերվիլլ |
FR |
Pommes des Alpes de Haute Durance |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմ դեզ Ալպ դը Οտ Դյորանս |
FR |
Pommes et poires de Savoie |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմ է փուար դը Սավուա |
FR |
Pont-l'Évêque |
KPN |
Juust |
Պոն-լ՛Էվեկ |
FR |
Porc d'Auvergne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դ՛Օվերնյ |
FR |
Porc de Franche-Comté |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դը Ֆրանշ-Կոնտե |
FR |
Porc de la Sarthe |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դը լա Սարտ |
FR |
Porc de Normandie |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դը Նորմանդի |
FR |
Porc de Vendée |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դը Վանդե |
FR |
Porc du Limousin |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դյու Լիմուզան |
FR |
Porc du Sud-Ouest |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոր դյու Սյուդ-Ուեստ |
FR |
Poulet des Cévennes / Chapon des Cévennes |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պուլե դե Սեվեն/Շապոն դե Սեվեն |
FR |
Pouligny-Saint-Pierre |
KPN |
Juust |
Պուլինյի-Սան-Փիեր |
FR |
Prés-salés de la baie de Somme |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Պրե-սալէ դե լա բե դը Սոմ |
FR |
Prés-salés du Mont-Saint-Michel |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Պրե-սալէ դյու Մոն-Սան-Միշել |
FR |
Pruneaux d'Agen; Pruneaux d'Agen mi-cuits |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Փրյունո դ՛Աժան, Փրյունո դ՛Աժան մի-քյուի |
FR |
Raviole du Dauphiné |
KGT |
Pastatooted |
Րավյոլ դյու Դոֆինի |
FR |
Reblochon; Reblochon de Savoie |
KPN |
Juust |
Րեբլոշոն, Րեբլոշոն դը Սավուա |
FR |
Rigotte de Condrieu |
KPN |
Juust |
Րիգոտ դը Կոնդրիյո |
FR |
Rillettes de Tours |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Րիյետ դո Թուր |
FR |
Riz de Camargue |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Րի դը Կամարգ |
FR |
Rocamadour |
KPN |
Juust |
Ռոկամադուր |
FR |
Roquefort |
KPN |
Juust |
Ռոկֆոր |
FR |
Sainte-Maure de Touraine |
KPN |
Juust |
Սանտ-Մոր դը Տուրեն |
FR |
Saint-Marcellin |
KGT |
Juust |
Սան-Մարսոլան |
FR |
Saint-Nectaire |
KPN |
Juust |
Սան-Նեկտեր |
FR |
Salers |
KPN |
Juust |
Սալեր |
FR |
Saucisse de Montbéliard |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոսիս դը Մունբելիար |
FR |
Saucisse de Morteau / Jésus de Morteau |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոսիս դը Մարթու/Ժեզյու դը Մարթու |
FR |
Saucisson de Lacaune / Saucisse de Lacaune |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոսիսոն դը Լաքոն/ Սոսիս դը Լաքոն |
FR |
Saucisson de l'Ardèche |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոսիսոն դը լ՛Արդեշ |
FR |
Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սել դո Գերանդ/Ֆլյոր դը սել դը Գերանդ |
FR |
Selles-sur-Cher |
KPN |
Juust |
Սել-սյոր-Շեր |
FR |
Taureau de Camargue |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Տուրու դը Կամարգ |
FR |
Tome des Bauges |
KPN |
Juust |
Տոմ դե Բուժ |
FR |
Tomme de Savoie |
KGT |
Juust |
Տոմ դը Սավուա |
FR |
Tomme des Pyrénées |
KGT |
Juust |
Տոմ դը Փիրենէ |
FR |
Valençay |
KPN |
Juust |
Վալանսե |
FR |
Veau d'Aveyron et du Ségala |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վո դ՛Ավերոն է դյու Սեգալա |
FR |
Veau du Limousin |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վո դյու Լիմուզան |
FR |
Volaille de Bresse / Poulet de Bresse / Poularde de Bresse / Chapon de Bresse |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Բրես/Պուլե դը Բրես/Պուլարդը դը Բրես/Շապոն դը Բրես |
FR |
Volailles d'Alsace |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դ՛Ալզաս |
FR |
Volailles d'Ancenis |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դ՛Անսենի |
FR |
Volailles d'Auvergne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դ՛Օվերնյ |
FR |
Volailles de Bourgogne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Բուրգոնյ |
FR |
Volailles de Bretagne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Բրետանյ |
FR |
Volailles de Challans |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Շալոն |
FR |
Volailles de Cholet |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Շոլե |
FR |
Volailles de Gascogne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Գասքոնյ |
FR |
Volailles de Houdan |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Ուդոն |
FR |
Volailles de Janzé |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Ժոնզե |
FR |
Volailles de la Champagne |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը լա Շամպանյ |
FR |
Volailles de la Drôme |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը լա Դրոմ |
FR |
Volailles de l'Ain |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը լ՛Ան |
FR |
Volailles de Licques |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դո Լիկ |
FR |
Volailles de l'Orléanais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը լ’Օրլեանե |
FR |
Volailles de Loué |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Լուե |
FR |
Volailles de Normandie |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Նորմանդի |
FR |
Volailles de Vendée |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դը Վանդե |
FR |
Volailles des Landes |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դե Լանդ |
FR |
Volailles du Béarn |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Բեարն |
FR |
Volailles du Berry |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Բերի |
FR |
Volailles du Charolais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Շարոլե |
FR |
Volailles du Forez |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Ֆորե |
FR |
Volailles du Gatinais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Գաթինե |
FR |
Volailles du Gers |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Ժերս |
FR |
Volailles du Languedoc |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Լանդեգոկ |
FR |
Volailles du Lauragais |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Լուրագե |
FR |
Volailles du Maine |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Մեն |
FR |
Volailles du plateau de Langres |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու պլատո դը Լանգր |
FR |
Volailles du Val de Sèvres |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Վալ դե Սեվր |
FR |
Volailles du Velay |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վոլայ դյու Վելե |
DE |
Aachener Printen |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Աախներ Փրինտըն |
DE |
Aachener Weihnachts-Leberwurst / Oecher Weihnachtsleberwurst |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
ԱախներՎայնախտս-Լեբերվուրստ/Օեխեր Վայնախտսլեբերվուրսթ |
DE |
Abensberger Spargel / Abensberger Qualitätsspargel |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Աբենսբերգեր Շպարգըլ/ Աբենսբերգեր Քֆալիթետսշպարգըլ |
DE |
Aischgründer Karpfen |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Աիյշգրունդեր Քարպֆըն |
DE |
Allgäuer Bergkäse |
KPN |
Juust |
Ալգոյեր Բեագքէզե |
DE |
Allgäuer Emmentaler |
KPN |
Juust |
Ալգոյերր Էմընթալեր |
DE |
Altenburger Ziegenkäse |
KPN |
Juust |
Ալթենբուրգեր Ցիգենքէզե |
DE |
Ammerländer Dielenrauchschinken; Ammerländer Katenschinken |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ամալենդը Դիենրաուխշինըն, Ամալենդը Քաթընշինկըն |
DE |
Ammerländer Schinken; Ammerländer Knochenschinken |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ամալենդեր շինըն, Ամալենդեր Քնոխընշինըն |
DE |
Bamberger Hörnla / Bamberger Hörnle / Bamberger Hörnchen |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բամբերգեր Հյորնլա / Բամբերգեր Հյորնլե/ Բամբերգեր Հյորնխըն |
DE |
Bayerische Breze / Bayerische Brezn / Bayerische Brez’n / Bayerische Brezel |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Բայերիշը Բրեցը/ Բայերիշը Բրեցն/ Բայերիշը Բրեցն/ Բայերիշը Բրեցե |
DE |
Bayerischer Meerrettich; Bayerischer Kren |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բայերիշեր Մերեթիխ, Բայերիշեր Քրեն |
DE |
Bayerisches Bier |
KGT |
Õlu |
Բայերիշես Բիր |
DE |
Bayerisches Rindfleisch / Rindfleisch aus Bayern |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բայերիշես Րինդֆլայշ/ Րինդֆլայշ աուս Բայերն |
DE |
Bornheimer Spargel / Spargel aus dem Anbaugebiet Borneim |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բորնհայմեր Շպարգըլ/ Շպարգըլ աուս դեմ Անբաուգեբիտ Բորնհայմ |
DE |
Bremer Bier |
KGT |
Õlu |
Բրեմեր Բիր |
DE |
Bremer Klaben |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Բրեմեր Քլաբըն |
DE |
Diepholzer Moorschnucke |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Դիփհոլյցեր Մոշնոքը |
DE |
Dithmarscher Kohl |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Դիտմարշեր Քոլ |
DE |
Dortmunder Bier |
KGT |
Õlu |
Դորտմունդեր Բիր |
DE |
Dresdner Christstollen / Dresdner Stollen / Dresdner Weihnachtsstollen |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Դրեզդներ Քրիստշտոլեն/ Դրեզդներ Շտոլեն/ Դրեզդներ Վայնախտսշտոլեն |
DE |
Düsseldorfer Mostert / Düsseldorfer Senf Mostert / Düsseldorfer Urtyp Mostert / Aechter Düsseldorfer Mostert |
KGT |
Sinepipasta |
Դյուսելդորֆեր Մոստաթ/ Դյուսելդորֆեր Զենֆ Մոստաթ/ Դյուսելդորֆեր Ուըթյուփ Մոստաթ/ Էխտեր Դյուսելդորֆեր Մոստերթ |
DE |
Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Այխսֆելդեր Ֆելդգիքեր/ Այխսֆելդեր Ֆելդկիքեր |
DE |
Elbe-Saale Hopfen |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Էլբը-Զալը Հոպֆըն |
DE |
Feldsalat von der Insel Reichenau |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆելդսալատ ֆոն դեր Ինզել Րայխենաու |
DE |
Filderkraut / Filderspitzkraut |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիլդերքրաութ/ Ֆիլդերշպիցքրաութ |
DE |
Frankfurter Grüne Soße / Frankfurter Grie Soß |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆրանֆուրթեր Գրյունը Զոսը/ ֆրանֆուրթեր Գրի Զոս |
DE |
Fränkischer Grünkern |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆրենկիշեր Գրյունքեն |
DE |
Fränkischer Karpfen / Frankenkarpfen / Karpfen aus Franken |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ֆրենկիշեր Քարպֆըն / Ֆրանկընքարպֆըն/ Քարպֆըն աուս Ֆրանկըն |
DE |
Glückstädter Matjes |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Գլյուկշտեդթեր Մատյես |
DE |
Göttinger Feldkieker |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գյոթինգեր Ֆելդքիքեր |
DE |
Göttinger Stracke |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գյոթինգեր Շտրաքը |
DE |
Greußener Salami |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գրոյսեներ Զալամի |
DE |
Gurken von der Insel Reichenau |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գուրկըն ֆոն դեր Ինզել Րայխենաու |
DE |
Halberstädter Würstchen |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Հալբըրշտեթեր Վյուրստխեն |
DE |
Hessischer Apfelwein |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Հեսիշեր Ապֆելվայն |
DE |
Hessischer Handkäse / Hessischer Handkäs |
KGT |
Juust |
Հեսիշեր Հանդքէզե/ Հեսիշեր Հանդքիզ |
DE |
Hofer Bier |
KGT |
Õlu |
Հոֆեր Բիր |
DE |
Hofer Rindfleischwurst |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Հոֆեր Րինֆլայշվուրսթ |
DE |
Holsteiner Karpfen |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Հոլյշտեներ Քապֆըն |
DE |
Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katensrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Հոլյշտեներ Քաընշինըն / Հոլշտայներ Շինըն/ Հոլշտեներ Քատենրաուրշինկըն/ Հոլշտենը Քնոխընշինըն |
DE |
Holsteiner Tilsiter |
KGT |
Juust |
Հոլշտեներ Թիլզիթը |
DE |
Hopfen aus der Hallertau |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Հոփֆըն աուս դե Հալաթաու |
DE |
Höri Bülle |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Հուորի Բյուլը |
DE |
Kölsch |
KGT |
Õlu |
Քոլչ |
DE |
Kulmbacher Bier |
KGT |
Õlu |
Քուլմբախեր Բիր |
DE |
Lausitzer Leinöl |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լաուզիցեր Լայնոիլ |
DE |
Lübecker Marzipan |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Լյուբեքեր Մացիփան |
DE |
Lüneburger Heidekartoffeln |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լյունեբորգեր Հայդեքարթոֆելն |
DE |
Lüneburger Heidschnucke |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Լյունեբորգեր Հայդշնոքը |
DE |
Mainfranken Bier |
KGT |
Õlu |
Մայնֆրանկըն Բիր |
DE |
Meißner Fummel |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Մայսներ Ֆումմե |
DE |
Münchener Bier |
KGT |
Õlu |
Մյունխներ Բիր |
DE |
Nieheimer Käse |
KGT |
Juust |
Նիհեմեր Քիզը |
DE |
Nürnberger Bratwürste; Nürnberger Rostbratwürste |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Նյունբերգեր Բրատվյուրստը, Նյունբերգեր Րոստբրատվյուրստը |
DE |
Nürnberger Lebkuchen |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Նյուրնբերգեր Լեբքուխըն |
DE |
Obazda / Obatzter |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Օբազդա/Օբացթեր |
DE |
Oberlausitzer Biokarpfen |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Օբերլաուզիցեր Բիոքարպֆըն |
DE |
Oberpfälzer Karpfen |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Օբերպֆելցեր Քարպֆըն |
DE |
Odenwälder Frühstückskäse |
KPN |
Juust |
Օդենվելդեր ֆրյուստյուքսքէզե |
DE |
Reuther Bier |
KGT |
Õlu |
Րոյթեր Բիր |
DE |
Rheinisches Apfelkraut |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Րայնիշըս Ապֆելքրաութ |
DE |
Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Րայնիշըս Ցուկըուբենքրաութ/ Րայնիշըս Ցուկըուբենզիրոփ/ Րայնիշըս Րուբընքրաութ |
DE |
Salate von der Insel Reichenau |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Զալաթե ֆոն դեր Ինզել Րայխենաու |
DE |
Salzwedeler Baumkuchen |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Զալցվեդեըլեր Բաումքուխըն |
DE |
Schrobenhausener Spargel / Spargel aus dem Schrobenhausener Land / Spargel aus dem Anbaugebiet Schrobenhausen |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շրոբընհաուզըներ Շպարգըլ/Շպարգըլ աուս դեմ Շրոբընհաուզըներ Լանթ/Շպարգըլ աուս դեմ Անբաուգըբիթ Շրոբընհաուզըն |
DE |
Schwäbische Maultaschen / Schwäbische Suppenmaultaschen |
KGT |
Pastatooted |
Շվիբիշը Մաուլյթաշըն/ Շվիբիշը Զոպընմաուլյթաշըն |
DE |
Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle |
KGT |
Pastatooted |
Շվեբիշը Սպեցլը/ Շվեբիշը Քնոպֆլը |
DE |
Schwäbisch-Hällisches Qualitätsschweinefleisch |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Շվեբիշ-Հելիշես Քվալիթիթսշվայնըֆլայշ |
DE |
Schwarzwälder Schinken |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շվացվելդեր Շինքըն |
DE |
Schwarzwaldforelle |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Շվարցվալդֆորելը |
DE |
Spalt Spalter |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Շպալթ Շպալթեր |
DE |
Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel / Franken-Spargel |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շպարգըլ աուս Ֆրանկըն /Ֆրենքիշեր Շպարգըլ/ Ֆրանկըն-Շպարգըլ |
DE |
Spreewälder Gurken |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շպրեվելդեր Գուրկըն |
DE |
Spreewälder Meerrettich |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շպրեվելդեր Մերըթիխ |
DE |
Stromberger Pflaume |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շտրոմբերգեր Փֆլաումը |
DE |
Tettnanger Hopfen |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Թետնանգեր Հոպֆըն |
DE |
Thüringer Leberwurst |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թյուրիներ Լիբըվոսթ |
DE |
Thüringer Rostbratwurst |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թյուրիներ Րոստբրատվուրսթ |
DE |
Thüringer Rotwurst |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թյուրիներ Րուտվուրսթ |
DE |
Tomaten von der Insel Reichenau |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Թոմատըն ֆոն դեր Ինզել Րայխենաու |
DE |
Walbecker Spargel |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վալբեքեր Շպարգըլ |
DE |
Weideochse vom Limpurger Rind |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Վայդըոքսը ֆոմ Լիմփուրգեր Րինդ |
DE |
Weißlacker / Allgäuer Weißlacker |
KPN |
Juust |
Վայսլաքեր / Ալգոյեր Վայսլաքեր |
DE |
Westfälischer Knochenschinken |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Վեսթֆելիշեր Քնոխընշինկըն |
DE |
Westfälischer Pumpernickel |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Վեսթֆելիշեր Փումփըրնիքըլ |
GR |
Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Այյոս Մատթեոս Կերկիրաս |
GR |
Αγουρέλαιο Χαλκιδικής |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Աղուրելիո Խալկիդիկիս |
GR |
Ακτινίδιο Πιερίας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ակտինիդիո Պիերիաս |
GR |
Ακτινίδιο Σπερχειού |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ակտինիդիո Սպերխիու |
GR |
Ανεβατό |
KPN |
Juust |
Անեվատո |
GR |
Αποκορώνας Χανίων Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ապոկորոնաս Խանիոն Կրիտիս |
GR |
Αρνάκι Ελασσόνας |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Առնակի Էլասոնաս |
GR |
Αρχάνες Ηρακλείου Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Արխանես Իրակլիու Կրիտիս |
GR |
Αυγοτάραχο Μεσολογγίου |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ավղոտարախո Մեսոլոնգիու |
GR |
Βιάννος Ηρακλείου Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վիանոս Իրակլիու Կրիտիս |
GR |
Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վորիոս Միլոպոտամոս Րեթիմնիս Կրիտիս |
GR |
Γαλανό Μεταγγιτσίου Χαλκιδικής |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ղալանո Մետանգիցիու Խալկիդիկիս |
GR |
Γαλοτύρι |
KPN |
Juust |
Ղալոտիրի |
GR |
Γραβιέρα Αγράφων |
KPN |
Juust |
Ղրավյերա Աղրաֆոն |
GR |
Γραβιέρα Κρήτης |
KPN |
Juust |
Ղրավյերա Կրիտիս |
GR |
Γραβιέρα Νάξου |
KPN |
Juust |
Ղրավյերա Նաքսու |
GR |
Ελιά Καλαμάτας |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Էլյա Կալամատաս |
GR |
Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էքսերետիկո պարթենո էլեոլադո „Տրիզինիա“ |
GR |
Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Θραψανό |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էքսերետիկո պարթենո էլէոլադո Թրափսանո |
GR |
Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էքսերետիկո Պարթենո Էլէոլադո Սելինո Կրիտիս |
GR |
Ζάκυνθος |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Զակինթոս |
GR |
Θάσος |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Թասոս |
GR |
Θρούμπα Αμπαδιάς Ρεθύμνης Κρήτης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Թրուբա Ամպադյաս Րեթիմնիս Կրիտիս |
GR |
Θρούμπα Θάσου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Թրուբա Թասու |
GR |
Θρούμπα Χίου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Թրուբա Խիու |
GR |
Καλαθάκι Λήμνου |
KPN |
Juust |
Կալաթակի Լիմնու |
GR |
Καλαμάτα |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կալամատա |
GR |
Κασέρι |
KPN |
Juust |
Կասերի |
GR |
Κατίκι Δομοκού |
KPN |
Juust |
Կատիկի Դոմոկու |
GR |
Κατσικάκι Ελασσόνας |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կացիկակի Էլասոնաս |
GR |
Κελυφωτό φυστίκι Φθιώτιδας |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կելիֆոտո Ֆիստիկի Ֆթիոտիդաս |
GR |
Κεράσια τραγανά Ροδοχωρίου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կերասյա տրաղանա Րոդոխորիու |
GR |
Κεφαλογραβιέρα |
KPN |
Juust |
Կեֆալողրավյերա |
GR |
Κεφαλονιά |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կեֆալոնյա |
GR |
Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլիմվարի Խանիոն Կրիտիս |
GR |
Κονσερβολιά Αμφίσσης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Ամֆիսիս |
GR |
Κονσερβολιά Άρτας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Արտաս |
GR |
Κονσερβολιά Αταλάντης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Ատալանդիս |
GR |
Κονσερβολιά Πηλίου Βόλου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Պիյու Վոլու |
GR |
Κονσερβολιά Ροβίων |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Րովիոն |
GR |
Κονσερβολιά Στυλίδας |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոնսերվոլյա Ստիլիդաս |
GR |
Κοπανιστή |
KPN |
Juust |
Կոպանիստի |
GR |
Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կորինթիակի Ստաֆիդա Վոստիցա |
GR |
Κουμ Κουάτ Κέρκυρας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կում Կուատ Կերկիրաս |
GR |
Κρανίδι Αργολίδας |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կրանիդի Արղոլիդաս |
GR |
Κρητικό παξιμάδι |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կրիտիկո Պաքսիմադի |
GR |
Κροκεές Λακωνίας |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կրոկես Լակոնիաս |
GR |
Κρόκος Κοζάνης |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Կրոկոս Կոզանիս |
GR |
Λαδοτύρι Μυτιλήνης |
KPN |
Juust |
Լադոտիրի Միտիլինիս |
GR |
Λακωνία |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լակոնիա |
GR |
Λέσβος Mυτιλήνη |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լեսվոս, Միտիլինի |
GR |
Λυγουριό Ασκληπιείου |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լիղուրյո Ասկիպիիու |
GR |
Μανούρι |
KPN |
Juust |
Մանուրի |
GR |
Μανταρίνι Χίου |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մանդարինի Խիու |
GR |
Μαστίχα Χίου |
KPN |
Looduslikud kummivaigud ja vaigud |
Մաստիխա Խիու |
GR |
Μαστιχέλαιο Χίου |
KPN |
Eeterlikud õlid |
Մաստիխելեո Խիու |
GR |
Μέλι Ελάτης Μαινάλου Βανίλια |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Մելի Էլատիս Մենալու Վանիլյա |
GR |
Μεσσαρά |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մեսարա |
GR |
Μετσοβόνε |
KPN |
Juust |
Մեցովոնե |
GR |
Μήλα Ζαγοράς Πηλίου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Միլա Զաղորաս Պիլիու |
GR |
Μήλα Ντελίσιους Πιλαφά Τριπόλεως |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Միլա Տելիսիուս Պիլաֆա Տրիպոլեոս |
GR |
Μήλο Καστοριάς |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Միլո Կաստորյաս |
GR |
Μπάτζος |
KPN |
Juust |
Բաձոս |
GR |
Ξερά σύκα Κύμης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Քսերա սիկա Կիմիս |
GR |
Ξηρά Σύκα Ταξιάρχη |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Քսիրա Սիկա Տաքսիարխի |
GR |
Ξύγαλο Σητείας / Ξίγαλο Σητείας |
KPN |
Juust |
Քսիղալո Սիտիաս/ Քսիղալո Սիտիաս |
GR |
Ξυνομυζήθρα Κρήτης |
KPN |
Juust |
Քսինոմիզիթրա Կրիտիս |
GR |
Ολυμπία |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Օլիմբիա |
GR |
Πατάτα Κάτω Νευροκοπίου |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա Կատո Նեվրոկոպիու |
GR |
Πατάτα Νάξου |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա Նաքսու |
GR |
Πεζά Ηρακλείου Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պեզա Իրակիլիու Կրիտիս |
GR |
Πέτρινα Λακωνίας |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պետրինա Լակոնիաս |
GR |
Πηχτόγαλο Χανίων |
KPN |
Juust |
Պիխտողալո Խանիոն |
GR |
Πορτοκάλια Μάλεμε Χανίων Κρήτης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պորտոկալյա Մալեմե Խանիոն Կրիտիս |
GR |
Πράσινες Ελιές Χαλκιδικής |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պրասինես Էլյես Խալկիդիկիս |
GR |
Πρέβεζα |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պրեվեզա |
GR |
Ροδάκινα Νάουσας |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռոդակինա Նաուսաս |
GR |
Ρόδος |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ռոդոս |
GR |
Σάμος |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սամոս |
GR |
Σαν Μιχάλη |
KPN |
Juust |
Սան Միխալի |
GR |
Σητεία Λασιθίου Κρήτης |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիտիա Լասիթիու Կրիտիս |
GR |
Σταφίδα Ζακύνθου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ստաֆիդա Զակինթու |
GR |
Σταφίδα Ηλείας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ստաֆիդա Իլիաս |
GR |
Σταφίδα Σουλτανίνα Κρήτης |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ստաֆիդա Սուլտանինա Կրիտիս |
GR |
Σύκα Βραβρώνας Μαρκοπούλου Μεσογείων |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սիկա Վրավրոնաս Մարկոպուլու Մեսոյիոն |
GR |
Σφέλα |
KPN |
Juust |
Սֆելա |
GR |
Τοματάκι Σαντορίνης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Տոմատակի Sանտորինիս |
GR |
Τσακώνικη μελιτζάνα Λεωνιδίου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ցակոնիկի Մելիձանա Լեոնիդիու |
GR |
Τσίχλα Χίου |
KPN |
Looduslikud kummivaigud ja vaigud |
Ցիխիա Խիու |
GR |
Φάβα Σαντορίνης |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆավա Սանտորինիս |
GR |
Φασόλια (Γίγαντες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլյա (Յիրանդես Էլեֆանդես) Պրեսպոն Ֆլորինաս |
GR |
Φασόλια (πλακέ μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլյա (պլակե մեղալոսպերմա) Պրեսպոն Ֆլորինաս |
GR |
Φασόλια Βανίλιες Φενεού |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլյա Վանիլյես Ֆենեու |
GR |
ΦΑΣΟΛΙΑ ΓΙΓΑΝΤΕΣ — ΕΛΕΦΑΝΤΕΣ ΚΑΣΤΟΡΙΑΣ |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
ՖԱՍՈԼՅԱ ՅԻՂԱՆԴԵՍ – ԷԼԵՖԱՆԴԵՍ ԿԱՍՏՈՐՅԱՍ |
GR |
Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլյա յիղանդես էլեֆանդես Կատո Նեվրոկոպիու |
GR |
Φασόλια κοινά μεσόσπερμα Κάτω Νευροκοπίοu |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլյա կինա մեսոսպերմա Կատո Նեվրոկոպիու |
GR |
Φέτα |
KPN |
Juust |
Ֆետա |
GR |
Φιρίκι Πηλίου |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիրիկի Պիլիու |
GR |
Φοινίκι Λακωνίας |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ֆինիկի Լակոնիաս |
GR |
Φορμαέλλα Αράχωβας Παρνασσού |
KPN |
Juust |
Ֆորմաելա Արախովաս Պարնասու |
GR |
Φυστίκι Αίγινας |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիստիկի Էգինաս |
GR |
Φυστίκι Μεγάρων |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիստիկի Մեղարոն |
GR |
Χανιά Κρήτης |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Խանյա Կրիտիս |
HU |
Alföldi kamillavirágzat |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ալֆյոլդի կամիլլավիրագզատ |
HU |
Budapesti téliszalámi |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բուդապեշտի տիլիսալամի |
HU |
Csabai kolbász / Csabai vastagkolbász |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Չաբաի կոլբաս/ Չաբաի վաստագկոլբաս |
HU |
Gönci kajszibarack |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գյունցի կայսիբարացկ |
HU |
Gyulai kolbász / Gyulai pároskolbász |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գյուլաի կոլբաս/ Գյուլաի պարոշկոլբաս |
HU |
Hajdúsági torma |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Հայդուշագի տորմա |
HU |
Kalocsai fűszerpaprika örlemény |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Կալոչաի ֆյուսերպապրիկա օրլեմէնյ |
HU |
Magyar szürkemarha hús |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Մագյար սուրկեմարհա հուշ |
HU |
Makói vöröshagyma; Makói hagyma |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մակոի վորոշհագյմա, Մակոի հագյմա |
HU |
Szegedi fűszerpaprika-őrlemény / Szegedi paprika |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սեգեդի ֆուսերպապրիկա – օրլեմէնյ / Սեգեդի պապրիկա |
HU |
Szegedi szalámi; Szegedi téliszalámi |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սեգեդի սալամի, Սեգեդի տէլիսալամի |
HU |
Szentesi paprika |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սենտեշի պապրիկա |
HU |
Szőregi rózsatő |
KGT |
Lilled ja dekoratiivtaimed |
Սյորեգի ռոժատո |
IE |
Clare Island Salmon |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Քլեր Այլնդ Սալմոն |
IE |
Connemara Hill lamb; Uain Sléibhe Chonamara |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Քոնեմարա Հիլ լեմ, Ուեն Շլեյվը Խոնըմարա |
IE |
Imokilly Regato |
KPN |
Juust |
Այմոկիլի Րեգատո |
IE |
Timoleague Brown Pudding |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թիմոլիգ Բրաուն Փուդինգ |
IE |
Waterford Blaa / Blaa |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ուաթերֆորդ Բլաա/ Բլաա |
IT |
Abbacchio Romano |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Աբաքքիո Ռոմանո |
IT |
Acciughe sotto sale del Mar Ligure |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Աչուգե սոտո սալե դել Մառ Լիգուրե |
IT |
Aceto Balsamico di Modena |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Աչետո Բալսամիկո դի Մոդենա |
IT |
Aceto balsamico tradizionale di Modena |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Աչետո բալսամիկո տրադիցիոնալե դի Մոդենա |
IT |
Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Աչետո բալսամիկո տրադիցիոնալե դի Ռեջիո Էմիլիա |
IT |
Aglio Bianco Polesano |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալյո Բյանկո Պոլեզանո |
IT |
Aglio di Voghiera |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալյո դի Վոգիերա |
IT |
Agnello del Centro Italia |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյելլո դել Ճենտրո Իտալիա |
IT |
Agnello di Sardegna |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Անյելլո դի Սարդենյա |
IT |
Alto Crotonese |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ալտո Կրոտոնեզե |
IT |
Amarene Brusche di Modena |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ամարենե Բրուսկե դի Մոդենա |
IT |
Aprutino Pescarese |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ապրուտինո Պեսկարեզե |
IT |
Arancia del Gargano |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արանչիա դել Գարգանո |
IT |
Arancia di Ribera |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արանչյա դի Ռիբերա |
IT |
Arancia Rossa di Sicilia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արանչյա Ռոսսա դի Սիչիլիա |
IT |
Asiago |
KPN |
Juust |
Ազիագո |
IT |
Asparago Bianco di Bassano |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպառագո Բյանկո դի Բասսանո |
IT |
Asparago bianco di Cimadolmo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպառագո բյանկո դի Չիմադոլոմո |
IT |
Asparago di Badoere |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպառագո դի Բադոերե |
IT |
Asparago di Cantello |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպառագո դի Կանտելլո |
IT |
Asparago verde di Altedo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասպառագո վեռդե դի Ալտեդո |
IT |
Basilico Genovese |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բազիլիկո Ջենովեզե |
IT |
Bergamotto di Reggio Calabria – Olio essenziale |
KPN |
Eeterlikud õlid |
Բեռգամոտտո դի Ռեջջիո Կալաբռիա – Օլիո էսենցիալե |
IT |
Bitto |
KPN |
Juust |
Բիտտո |
IT |
Bra |
KPN |
Juust |
Բռա |
IT |
Bresaola della Valtellina |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բռեզաոլա դելլա Վալտելլինա |
IT |
Brisighella |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բրիզիգելլա |
IT |
Brovada |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բռովադա |
IT |
Bruzio |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բռուցիո |
IT |
Caciocavallo Silano |
KPN |
Juust |
Կաչիոկավալլո Սիլանո |
IT |
Canestrato di Moliterno |
KGT |
Juust |
Կանիստրատո դի Մոլիտեռնո |
IT |
Canestrato Pugliese |
KPN |
Juust |
Կանիստրատո Պուլյեզե |
IT |
Canino |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կանինո |
IT |
Cantuccini Toscani / Cantucci Toscani |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կանտուչչինի Տոսկանի/ Կանտուչչի Տոսկանի |
IT |
Capocollo di Calabria |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կեպոկոլլո դի Կալաբրիա |
IT |
Cappellacci di zucca ferraresi |
KGT |
Pastatooted |
Կապպելաչչի դի ցուկկա ֆեռառեզի |
IT |
Cappero di Pantelleria |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կապպեռո դի Պանտելլերիա |
IT |
Carciofo Brindisino |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառչոֆո Բրինդիզինո |
IT |
Carciofo di Paestum |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառչոֆո դի Պեստում |
IT |
Carciofo Romanesco del Lazio |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառչոֆո Ռոմանեսկո դել Լացիո |
IT |
Carciofo Spinoso di Sardegna |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառչոֆո Սպինոզո դի Սառդենյա |
IT |
Carota dell'Altopiano del Fucino |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառոտե դելլ՛Ալտոպիանո դել Ֆուչինո |
IT |
Carota Novella di Ispica |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կառոտա Նովելլա դի Իսպիկա |
IT |
Cartoceto |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կառտոչետո |
IT |
Casatella Trevigiana |
KPN |
Juust |
Կազատելլա Տռեվիջիանա |
IT |
Casciotta d'Urbino |
KPN |
Juust |
Կաշոտտա դ՛Ուրբինո |
IT |
Castagna Cuneo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստանյա Կունեո |
IT |
Castagna del Monte Amiata |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստանյա դել Մոնտե Ամիատա |
IT |
Castagna di Montella |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստանյա դի Մոնտելլա |
IT |
Castagna di Vallerano |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստանյա դի Վալլեռանո |
IT |
Castelmagno |
KPN |
Juust |
Կաստելմանյո |
IT |
Chianti Classico |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կիանտի Կլասիկո |
IT |
Ciauscolo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Չիաուսկոլո |
IT |
Cilento |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Չիլենտո |
IT |
Ciliegia dell'Etna |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիլիեջա դել՛Էտնա |
IT |
Ciliegia di Marostica |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիլիեջա դի Մառոստիկա |
IT |
Ciliegia di Vignola |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիլիեջա դի Վինյոլա |
IT |
Cinta Senese |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Չինտա Սենեզե |
IT |
Cipolla bianca di Margherita |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիպոլլա բյանկա դի Մառգերիտա |
IT |
Cipolla Rossa di Tropea Calabria |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիպոլլա Ռոսա դի Տռոպեա Կալաբրիա |
IT |
Cipollotto Nocerino |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիպոլլոտտո Նոչերինո |
IT |
Clementine del Golfo di Taranto |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կլեմենտինե դել Գոլֆո դի Տառանտո |
IT |
Clementine di Calabria |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կլեմենտինե դի Կալաբրիա |
IT |
Collina di Brindisi |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլլինա դի Բռինդիզի |
IT |
Colline Pontine |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլլինե Պոնտինե |
IT |
Colline di Romagna |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլլինե դի Ռոմանյա |
IT |
Colline Salernitane |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլլինե Սալեռնիտանե |
IT |
Colline Teatine |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Կոլլինե Տեատինե |
IT |
Coppa di Parma |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կոպպա դի Պառմա |
IT |
Coppa Piacentina |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կոպպա Պիասենտինա |
IT |
Coppia Ferrarese |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կոպպիա Ֆեռառեզե |
IT |
Cotechino Modena |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կոտեկինո Մոդենա |
IT |
Cozza di Scardovari |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Կոցցա դի Սկառդովարի |
IT |
Crudo di Cuneo |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռուդո դի Կունեո |
IT |
Culatello di Zibello |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կուլատելլո դի Ձիբելլո |
IT |
Dauno |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Դաունո |
IT |
Fagioli Bianchi di Rotonda |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլի Բիանկի դի Ռոտոնդա |
IT |
Fagiolo Cannellino di Atina |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլո Կաննելլինո դի Ատինա |
IT |
Fagiolo Cuneo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլո Կունեո |
IT |
Fagiolo di Lamon della Vallata Bellunese |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլո դի Լամոն դելլա Վալլատա Բելլունեզե |
IT |
Fagiolo di Sarconi |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլո դի Սառկոնի |
IT |
Fagiolo di Sorana |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաջոլո դի Սորանա |
IT |
Farina di castagne della Lunigiana |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆարինա դի կաստանյե դելլա Լունիջիանա |
IT |
Farina di Neccio della Garfagnana |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆարինա դի Նեչչիո դելլա Գառֆանյանա |
IT |
Farro della Garfagnana |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆառո դելլա Գառֆանյանա |
IT |
Farro di Monteleone di Spoleto |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆառո դի Մոնտելեոնե դի Սպոլետո |
IT |
Fichi di Cosenza |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիկի դի Կոզենցա |
IT |
Fico Bianco del Cilento |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիկո Բյանկո դել Չիլենտո |
IT |
Ficodindia dell'Etna |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիկոդինդիա դել՛Էտնա |
IT |
Ficodindia di San Cono |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆիկոդինդիա դի Սան Կոնո |
IT |
Finocchiona |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ֆինոկկիոնա |
IT |
Fiore Sardo |
KPN |
Juust |
Ֆիորե Սարդո |
IT |
Focaccia di Recco col formaggio |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ֆոկաչչա դի Ռեկո կոլ Ֆոռմաջջո |
IT |
Fontina |
KPN |
Juust |
Ֆոնտինա |
IT |
Formaggella del Luinese |
KPN |
Juust |
Ֆորմաջջելլա դել Լուինեզե |
IT |
Formaggio di Fossa di Sogliano |
KPN |
Juust |
Ֆորմաջջո դի Ֆոսսա դի Սոլյանո |
IT |
Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana |
KPN |
Juust |
Ֆորմաի դե Մուտ դել՛Ալտա Վալլե Բռեմբանա |
IT |
Fungo di Borgotaro |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆունգո դի Բոռգոտառո |
IT |
Garda |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Գառդա |
IT |
Gorgonzola |
KPN |
Juust |
Գոռգոնձոլա |
IT |
Grana Padano |
KPN |
Juust |
Գռանա Պադանո |
IT |
Insalata di Lusia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ինսալատա դի Լուզիա |
IT |
Irpinia – Colline dell'Ufita |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Իռպինիա – Կոլլինե դել՛Ուֆիտա |
IT |
Kiwi Latina |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կիուի Լատինա |
IT |
La Bella della Daunia |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լա Բելլա Դելլա Դաունիա |
IT |
Laghi Lombardi |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լագի Լոմբառդի |
IT |
Lametia |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լամեթիա |
IT |
Lardo di Colonnata |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լառդո դի Կոլոննատա |
IT |
Lenticchia di Castelluccio di Norcia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լենտիքքիա դի Կաստելլուչչո դի Նորցա |
IT |
Limone Costa d'Amalfi |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե Կոստա դ՛Ամալֆի |
IT |
Limone di Rocca Imperiale |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե դի Ռոկկա իմպերիալե |
IT |
Limone di Siracusa |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե դի Սիրակուզա |
IT |
Limone di Sorrento |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե դի Սոռենտո |
IT |
Limone Femminello del Gargano |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե Ֆեմմինելլո դել Գարգանո |
IT |
Limone Interdonato Messina |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լիմոնե Ինտեռդոնատո Մեսսինա |
IT |
Liquirizia di Calabria |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Լիկուիրիցիա դի Կալաբրիա |
IT |
Lucca |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լուկկա |
IT |
Maccheroncini di Campofilone |
KGT |
Pastatooted |
Մակկերոնչինի դի Կամպոֆիլոնե |
IT |
Marrone del Mugello |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դել Մուջելլո |
IT |
Marrone della Valle di Susa |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դելլա Վալե դի Սուզա |
IT |
Marrone di Caprese Michelangelo |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դի Կապռեզե Միկելանջելո |
IT |
Marrone di Castel del Rio |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դիԿաստել դել Ռիո |
IT |
Marrone di Combai |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դի Քոմբայ |
IT |
Marrone di Roccadaspide |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դի Ռոկկադասպիդե |
IT |
Marrone di San Zeno |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնե դի Սան Զենո |
IT |
Marroni del Monfenera |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառռոնի դել Մոնֆենեռա |
IT |
Mela Alto Adige; Südtiroler Apfel |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելա Ալտո Ադիջե, Սուդտիրոլեռ Աաֆել |
IT |
Mela di Valtellina |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելա դի Վալտելլինա |
IT |
Mela Rossa Cuneo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելա Ռոսա Կունեո |
IT |
Mela Val di Non |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելա Վալ դի Նոն |
IT |
Melannurca Campana |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելաննուռկա Կամպանա |
IT |
Melanzana Rossa di Rotonda |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելանցանա Ռոսա դի Ռոտոնդա |
IT |
Melone Mantovano |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոնե Մմանտովանո |
IT |
Miele della Lunigiana |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Միելե դելլա Լունիջանա |
IT |
Miele delle Dolomiti Bellunesi |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Միելե դելլե Դոլոմիտի Բելլունեզի |
IT |
Miele Varesino |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Միելե Վարեզինո |
IT |
Molise |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոլիզե |
IT |
Montasio |
KPN |
Juust |
Մոնտազիո |
IT |
Monte Etna |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոնտե Էտնա |
IT |
Monte Veronese |
KPN |
Juust |
Մոնտե Վերոնեզե |
IT |
Monti Iblei |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոնտի Իբլեի |
IT |
Mortadella Bologna |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մոռտադելլա Բոլոնյա |
IT |
Mortadella di Prato |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մոռտադելլա դի Պռատո |
IT |
Mozzarella di Bufala Campana |
KPN |
Juust |
Մոցառելլա դի Բուֆալա Կամպանա |
IT |
Murazzano |
KPN |
Juust |
Մուռացանո |
IT |
Nocciola del Piemonte; Nocciola Piemonte |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նոչոլա դել Պիմոնտե, Նոչոլա Պիմոնտե |
IT |
Nocciola di Giffoni |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նոչոլա դի Ջիֆոնի |
IT |
Nocciola Romana |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նոչոլա Ռոմանա |
IT |
Nocellara del Belice |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նոչելլառա դել Բելիչե |
IT |
Nostrano Valtrompia |
KPN |
Juust |
Նոստրանո Վալտրոմպիա |
IT |
Oliva Ascolana del Piceno |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օլիվա Ասկոլանա դել Պիչենո |
IT |
Pagnotta del Dittaino |
KPN |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանյոտա դել Դիտտայնո |
IT |
Pampapato di Ferrara / Pampepato di Ferrara |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պամպապատո դի Ֆեռռառա/ Պամպիպատո դի ֆեռռառա |
IT |
Pancetta di Calabria |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պանչետտա դի Կալաբրիա |
IT |
Pancetta Piacentina |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պանցետտա Պիաչենտինա |
IT |
Pane casareccio di Genzano |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանե կազառեչչո դի Ջենցանո |
IT |
Pane di Altamura |
KPN |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանե դի Ալտամուռա |
IT |
Pane di Matera |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանե դի Մատեռա |
IT |
Pane Toscano |
KPN |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանե Տոսկանո |
IT |
Panforte di Siena |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պանֆոռտե դի Սիենա |
IT |
Parmigiano Reggiano |
KPN |
Juust |
Պառմիջանո Ռիջջանո |
IT |
Pasta di Gragnano |
KGT |
Pastatooted |
Պաստա դի Գռանյանո |
IT |
Patata dell'Alto Viterbese |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատակա դել՛Ալտո Վիտեռբեզե |
IT |
Patata della Sila |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա դելլա Սիլա |
IT |
Patata di Bologna |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա դի Բոլոնյա |
IT |
Patata novella di Galatina |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա նովելլա դի Գալանտինա |
IT |
Patata Rossa di Colfiorito |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատա Ռոսսա դի Կոլֆիորիտո |
IT |
Pecorino Crotonese |
KPN |
Juust |
Պեկորինո Կռոտոնեզե |
IT |
Pecorino delle Balze Volterrane |
KPN |
Juust |
Պեկորինո դելլե Բալցե Վոլտեռանե |
IT |
Pecorino di Filiano |
KPN |
Juust |
Պեկորինո դի Ֆիլիանո |
IT |
Pecorino di Picinisco |
KPN |
Juust |
Պեկորինո դի Պիչինիսկո |
IT |
Pecorino Romano |
KPN |
Juust |
Պեկորինո Ռոմանո |
IT |
Pecorino Sardo |
KPN |
Juust |
Պեկորինո Սարդո |
IT |
Pecorino Siciliano |
KPN |
Juust |
Պեկորինո Սիչիլիանո |
IT |
Pecorino Toscano |
KPN |
Juust |
Պեկորինո Տոսկանո |
IT |
Penisola Sorrentina |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պենիզոլա Սոռռենտինա |
IT |
Peperone di Pontecorvo |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեպեռոնե դի Պոնտեկոռվո |
IT |
Peperone di Senise |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեպեռոնե դի Սենիզե |
IT |
Pera dell'Emilia Romagna |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեռա դել՛էմիլիա Ռոմանյա |
IT |
Pera mantovana |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեռա մանտովանա |
IT |
Pesca di Leonforte |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեսկա դի Լեոնֆոռտե |
IT |
Pesca di Verona |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեսկա դի Վեռոնա |
IT |
Pesca e Nettarina di Romagna |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեսկա է Նետտարինա դի Ռոմանյա |
IT |
Pescabivona |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեսկաբիվոնա |
IT |
Piacentinu Ennese |
KPN |
Juust |
Պիաչենտինու Էննեզե |
IT |
Piadina Romagnola / Piada Romagnola |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պիադինա Ռոմանյոլա/ Պիադա Ռոմանյոլա |
IT |
Piave |
KPN |
Juust |
Պիավե |
IT |
Pistacchio verde di Bronte |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիստաքքիո վեռդե դի Բռոնտե |
IT |
Pomodorino del Piennolo del Vesuvio |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմոդորինո դել Պիեննոլո դել Վեզուվիո |
IT |
Pomodoro di Pachino |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմոդոռո դի Պակինո |
IT |
Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պոմոդոռո Ս. Մառցանո դելլ՛Ագռո Սառնեզե Նոչերինո |
IT |
Porchetta di Ariccia |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պոռկետտա դի Առիչչա |
IT |
Pretuziano delle Colline Teramane |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պռետուցիանո դելլե Կոլլինե Տեռամանե |
IT |
Prosciutto Amatriciano |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո Ամատրիչանո |
IT |
Prosciutto di Carpegna |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Կառպենյա |
IT |
Prosciutto di Modena |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Մոդենա |
IT |
Prosciutto di Norcia |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Նոռչա |
IT |
Prosciutto di Parma |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Պառմա |
IT |
Prosciutto di S. Daniele |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Ս. Դանիելե |
IT |
Prosciutto di Sauris |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո դի Սաուրիս |
IT |
Prosciutto Toscano |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո Տոսկանո |
IT |
Prosciutto Veneto Berico-Euganeo |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռոշուտտո Վենիտո Բերիկո-Էուգանեո |
IT |
Provolone del Monaco |
KPN |
Juust |
Պռովոլոնե դել Մոնակո |
IT |
Provolone Valpadana |
KPN |
Juust |
Պռովոլոնե Վալպադանա |
IT |
Puzzone di Moena / Spretz Tzaorì |
KPN |
Juust |
Պուցցոնե դի Մոենա/ Սպռեց Ծաորի |
IT |
Quartirolo Lombardo |
KPN |
Juust |
Կուառտիռալո Լոմբառդո |
IT |
Radicchio di Chioggia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռադիկկիո դի Կիոջջա |
IT |
Radicchio di Verona |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռադիկկիո դի Վեռոնա |
IT |
Radicchio Rosso di Treviso |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռադիկկիո Ռոսո դի Տռեվիզո |
IT |
Radicchio Variegato di Castelfranco |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռադիկկիո Վարեգատո դի Կաստալֆռանկո |
IT |
Ragusano |
KPN |
Juust |
Ռագուզանո |
IT |
Raschera |
KPN |
Juust |
Ռասկեռա |
IT |
Ricciarelli di Siena |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ռիչչառելլի դի Սիենա |
IT |
Ricotta di Bufala Campana |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Ռիկոտտա դի Բուֆալա Կամպանա |
IT |
Ricotta Romana |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Ռիկոտտա Ռոմանա |
IT |
Riso del Delta del Po |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռիզո դել Դալտա դել Պո |
IT |
Riso di Baraggia Biellese e Vercellese |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռիզո դի Բառաջջա Բիելլեզե է Վեռչելլեզե |
IT |
Riso Nano Vialone Veronese |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ռիզո Նանո Վիալոնե Վեռոնեզե |
IT |
Riviera Ligure |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ռիվիեռա Լիգուռե |
IT |
Robiola di Roccaverano |
KPN |
Juust |
Ռոբիոլա դի Ռոկկավեռանո |
IT |
Sabina |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սաբինա |
IT |
Salama da sugo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամա դա սուգո |
IT |
Salame Brianza |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Բրիանցա |
IT |
Salame Cremona |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Կռեմոնա |
IT |
Salame di Varzi |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե դի Վառցի |
IT |
Salame d'oca di Mortara |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե դ՛օքա դի Մորտառա |
IT |
Salame Felino |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Ֆելինո |
IT |
Salame Piacentino |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Պիաշենտինո |
IT |
Salame Piemonte |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Պիեմոնտե |
IT |
Salame S. Angelo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամե Սան Անջելո |
IT |
Salamini italiani alla cacciatora |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամինի իտալիանի ալլա կաչչատորա |
IT |
Sale Marino di Trapani |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սալե Մարինո դի Տրապանի |
IT |
Salmerino del Trentino |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Սալմերինո դել Տրենտինո |
IT |
Salsiccia di Calabria |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալսիչչա դի Կալաբրիա |
IT |
Salva Cremasco |
KPN |
Juust |
Սալվա Կռեմասկո |
IT |
Sardegna |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սառդենյա |
IT |
Scalogno di Romagna |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սկալոնյո դի Ռոմանյա |
IT |
Sedano Bianco di Sperlonga |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սեդանո Բիանկո դի Սպեռլոնգա |
IT |
Seggiano |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սեջջանո |
IT |
Silter |
KPN |
Juust |
Սիլտեռ |
IT |
Soppressata di Calabria |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոպռեսատա դի Կալաբրիա |
IT |
Soprèssa Vicentina |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոպռեսա Վիչենտինա |
IT |
Speck Alto Adige / Südtiroler Markenspeck / Südtiroler Speck |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սպեկ Ալտո Ադիջե/ Սուդտիրոլեռ Մառկենսպեկ/ Սուդտիրոլեռ Սպեկ |
IT |
Spressa delle Giudicarie |
KPN |
Juust |
Սպռեսա դելլե Ջուդիկարիե |
IT |
Squacquerone di Romagna |
KPN |
Juust |
Սքուաքուեռոնե դի Ռոմանյա |
IT |
Stelvio; Stilfser |
KPN |
Juust |
Ստելվիո, Ստիլֆսեռ |
IT |
Strachitunt |
KPN |
Juust |
Ստռակիտունտ |
IT |
Susina di Dro |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սուզինա դի Դրո |
IT |
Taleggio |
KPN |
Juust |
Տալեջջո |
IT |
Tergeste |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տերջեստե |
IT |
Terra di Bari |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տեռա դի Բարի |
IT |
Terra d'Otranto |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տեռա դ՛Օտրանտո |
IT |
Terre Aurunche |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տեռե Աուռունկե |
IT |
Terre di Siena |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տեռե դի Սյենա |
IT |
Terre Tarentine |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տեռե Տառենտինե |
IT |
Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Տինկա Գոբբա Դոռատա դել Պիանալտո դի Պոիրինո |
IT |
Toma Piemontese |
KPN |
Juust |
Տոմա Պիեմոնտեզե |
IT |
Torrone di Bagnara |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Տոռոնե դի Բանյառա |
IT |
Toscano |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տոսկանո |
IT |
Trote del Trentino |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Տռոտե դել Տռենտինո |
IT |
Tuscia |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Տուշշա |
IT |
Umbria |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ումբրիա |
IT |
Uva da tavola di Canicattì |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ուվա դա տավոլա դի Կանիկատտի |
IT |
Uva da tavola di Mazzarrone |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ուվա դա տավոլա դի Մաձձառոնե |
IT |
Uva di Puglia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ուվա դի Պուլիա |
IT |
Val di Mazara |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վալ դի Մացառա |
IT |
Valdemone |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վալդեմոնե |
IT |
Valle d’Aosta Lard d’Arnad / Vallée d’Aoste Lard d’Arnad |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Վալլե դ՛Աոստա Լառդ դ՛Առնադ/Վալլե դ՛Աոստե Լառդ դ՛Առնադ |
IT |
Valle d'Aosta Fromadzo |
KPN |
Juust |
Վալե դ՛Աոստա Ֆռոմաձո |
IT |
Valle d'Aosta Jambon de Bosses |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Վալե դ՛Աոստա Յամբոն դե Բոսսիս |
IT |
Valle del Belice |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
լդել Բելիչե |
IT |
Valli Trapanesi |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վալլի Տռապանեզի |
IT |
Valtellina Casera |
KPN |
Juust |
Վալտելլինա Կազեռա |
IT |
Vastedda della valle del Belìce |
KPN |
Juust |
Վաստեդդա դելլա վալլե դել Բելիչե |
IT |
Veneto Valpolicella, Veneto Euganei e Berici, Veneto del Grappa |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վենետո Վալպոլիչելլա, Վենետո Էուգաենեի է Բերիչի, Վենետո դել Գռապպա |
IT |
Vitellone bianco dell'Appennino centrale |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վիտելլոնլ բյանկո դել՛Ապպեննինո չենտրալե |
IT |
Vulture |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Վուլտուռե |
IT |
Zafferano dell'Aquila |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ձաֆֆեռանո դելլ՛Աքուիլա |
IT |
Zafferano di San Gimignano |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ձաֆֆեռանո դի Սան Ջիմինյանո |
IT |
Zafferano di Sardegna |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ձաֆֆեռանո դի Սառդենյա |
IT |
Zampone Modena |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ձամպոնե Մոդենա |
LV |
Carnikavas nēģi |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ցառնիկավաս նէգյի |
LV |
Latvijas lielie pelēkie zirņi |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լատվիաս լիելիե պելէկիե զիռնյի |
LT |
Daujėnų naminė duona |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Դաույենի նամինե դուոնա |
LT |
Lietuviškas varškės sūris |
KGT |
Juust |
Լիետուվիշկաս վարշկես սուրիս |
LT |
Liliputas |
KGT |
Juust |
Լիլիպուտաս |
LT |
Seinų / Lazdijų krašto medus / Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Սեյնու/Լազդիյու կռաշտո մեդուս/ Միուդ զ սեյնենյսչինի/ Լոզյձիեյշչինի |
LT |
Stakliškės |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ստակլիշկես |
LU |
Beurre rose – Marque Nationale du Grand-Duché de Luxembourg |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բեր րոզ – Մարք Նասիոնալ դյու Գրոն Դյուշ դը Լյուքսոմբուր |
LU |
Miel – Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Միել – Մարքը նասիոնալ դյու Գրոն-Դյուշէ դը Լյուքսոմբուր |
LU |
Salaisons fumées, marque nationale grand-duché de Luxembourg |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալեզոն ֆյումե, մարքը նասիոնալ գրոն-դյուշ դը Լյուքսեմբուր |
LU |
Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վիյանդ դե պոր, մարք նասիոնալ գրոն-դյուշէ դը Լյուքսեմբուր |
NL |
Boeren-Leidse met sleutels |
KPN |
Juust |
Բորեն-Լայդշը մեթ շլեութելս |
NL |
Brabantse Wal asperges |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բռաբանցե Վալ ասպեռժես |
NL |
De Meerlander |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Դե Մեերլանդեր |
NL |
Edam Holland |
KGT |
Juust |
Էդամ Հոլանդ |
NL |
Gouda Holland |
KGT |
Juust |
Խաուդա Հոլանդ |
NL |
Hollandse geitenkaas |
KGT |
Juust |
Հոլանդսը խայտենկաս |
NL |
Kanterkaas; Kanternagelkaas; Kanterkomijnekaas |
KPN |
Juust |
Կանտերկաս, Կանտերնախելկաս, Կանտերկոմայնըկաս |
NL |
Noord-Hollandse Edammer |
KPN |
Juust |
Նորդ-Հոլանդսե Էդամեր |
NL |
Noord-Hollandse Gouda |
KPN |
Juust |
Նորդ-Հոլանդսե Խաուդա |
NL |
Opperdoezer Ronde |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Օպերդուզեր Րոնդե |
NL |
Westlandse druif |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վեստլանդսե դրայֆ |
PL |
Andruty kaliskie |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Անդռուտի կալիսկիե |
PL |
Bryndza Podhalańska |
KPN |
Juust |
Բռինձա Պոդխալայնյսկա |
PL |
Cebularz lubelski |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Սեբուլաշ լուբելսկի |
PL |
Chleb prądnicki |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Խլեբ պռոդնիցկի |
PL |
Fasola korczyńska |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլա կոռչինյսկա |
PL |
Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca / Fasola z Doliny Dunajca |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլա Փյենկնի Յաշ զ Դոլինի Դունայցա/ Ֆասոլա զ Դոլինի Դունայցա |
PL |
Fasola Wrzawska |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆասոլա Վժավսկա |
PL |
Jabłka grójeckie |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Յաբուկա գռույեցկյե |
PL |
Jabłka łąckie |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Յաբուկա ուոնցկյե |
PL |
Jagnięcina podhalańska |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Յագնյենչինա պոդխալանյսկա |
PL |
Karp zatorski |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Կառպ զատորսկի |
PL |
Kiełbasa lisiecka |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կիեուբասա լիշյեցկա |
PL |
Kołocz śląski/kołacz śląski |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Կոուոչ շլոնսկի/կոուաչ շլոնսկի |
PL |
Miód drahimski |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյուդ դռահիմսկի |
PL |
Miód kurpiowski |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյուդ կուռպիովսկի |
PL |
Miód wrzosowy z Borów Dolnośląskich |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյուդ վժոսովի զ Բոռուվ Դոլնոշլոնսկիխ |
PL |
Obwarzanek krakowski |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Օբվաժանեկ կռակովսկի |
PL |
Oscypek |
KPN |
Juust |
Օսցիպեկ |
PL |
Podkarpacki miód spadziowy |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Պոդկառպասկի մյուդ սպաջյովի |
PL |
Redykołka |
KPN |
Juust |
Ռեդիկոլկա |
PL |
Rogal świętomarciński |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ռոգալ շվյեննտոմառչինյսկի |
PL |
Ser koryciński swojski |
KGT |
Juust |
Սեռ կորչինյսկի սվոյսկի |
PL |
Śliwka szydłowska |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Շլիվկա շիդուովսկա |
PL |
Suska sechlońska |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սուսկա սեխլոնյսկա |
PL |
Truskawka kaszubska lub Kaszëbskô malëna |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Տռուսկավկա կաշուբսկա լուբ Կաշեբսկո մալենա |
PL |
Wielkopolski ser smażony |
KGT |
Juust |
Վյելկոպոլսկի սեռ սմաժոնի |
PL |
Wiśnia nadwiślanka |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Վիշնյա նադվիշլանկա |
PT |
Alheira de Barroso-Montalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ալյեյրա ր Բառոզո Մոնտալեգրե |
PT |
Alheira de Mirandela |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ալյեյրա դե Միրանդելա |
PT |
Alheira de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ալյեիրա դե Վինյաիս |
PT |
Ameixa d'Elvas |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ամեյշա դ՛Էլվաս |
PT |
Amêndoa Douro |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ամենդոա Դոուրո |
PT |
Ananás dos Açores/São Miguel |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Անանաս դոս Ասորես/Սաո միգել |
PT |
Anona da Madeira |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Անոնա դա Մադեյրա |
PT |
Arroz Carolino das Lezírias Ribatejanas |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Առոզ Կարոլինո դազ Լեզիրիաս Ռիբատեժանաս |
PT |
Arroz Carolino do Baixo Mondego |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Առոզ Կառոլինո դո Բայշո Մոնդեգո |
PT |
Azeite de Moura |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտե դե Մուրա |
PT |
Azeite de Trás-os-Montes |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտե դե Տռազ-ուս-Մոնտես |
PT |
Azeite do Alentejo Interior |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտե դո Ալենտեժո Ինտերիոր |
PT |
Azeites da Beira Interior (Azeite da Beira Alta, Azeite da Beira Baixa) |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտե դա Բեյրա Ինտերիոր (Ազեյտե դա Բեյրա Ալտա, Ազեյտե դա Բեյրա Բայշա) |
PT |
Azeites do Norte Alentejano |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտես դո Նորտե Ալենտեժանո |
PT |
Azeites do Ribatejo |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ազեյտես դո Ռիբատեժո |
PT |
Azeitona de conserva Negrinha de Freixo |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ազեյտոնա դե կոնսեռվա Նեգռինյա դե Ֆռեյշո |
PT |
Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ազեյտոնաս դե կոնսեռվա դե Էլվաս ի Կամպո Մայոռ |
PT |
Batata de Trás-os-Montes |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բատատա դե Տռազ-oզ-Մոնտես |
PT |
Batata doce de Aljezur |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բատատա դոսի դե Ալժեզուռ |
PT |
Borrego da Beira |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո դա Բեյրա |
PT |
Borrego de Montemor-o-Novo |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո դե Մոնտեմոր-օ-Նովո |
PT |
Borrego do Baixo Alentejo |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո դո Բայշո Ալենտեժո |
PT |
Borrego do Nordeste Alentejano |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո դո Նոռդեստե Ալենտեժանո |
PT |
Borrego Serra da Estrela |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո Սեռա դա Էստրելա |
PT |
Borrego Terrincho |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Բոռեգո Տեռինշո |
PT |
Butelo de Vinhais; Bucho de Vinhais; Chouriço de Ossos de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բուտելո դե Վինյայս, Բուշո դե Վինյայս, Շոուրիսո դե Օսոս դե Վինյայս |
PT |
Cabrito da Beira |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո դա Բեյրա |
PT |
Cabrito da Gralheira |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո դա Գրալյեյրա |
PT |
Cabrito das Terras Altas do Minho |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո դաս Տեռաս Ալտաս դո Մինյո |
PT |
Cabrito de Barroso |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո դե Բարոզո |
PT |
Cabrito do Alentejo |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո դո Ալենտեժո |
PT |
Cabrito Transmontano |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կաբրիտո Տրասմոնտանո |
PT |
Cacholeira Branca de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կաշոլեյրա Բրանկա դե Պորտալեգրե |
PT |
Capão de Freamunde |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կապաո դե Ֆրեամունդե |
PT |
Carnalentejana |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կառնալենտեժենա |
PT |
Carne Arouquesa |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Առոուկեզա |
PT |
Carne Barrosã |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնի Բառոզա |
PT |
Carne Cachena da Peneda |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Կաշենա դա Պենեդա |
PT |
Carne da Charneca |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե դա Շառնեկա |
PT |
Carne de Bísaro Transmontano; Carne de Porco Transmontano |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե դե Բիզարո Տրանսմոնտանո, Կարնե դե Պոռկո Տրանսմոնտանո |
PT |
Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե ջ Բովինո Կրուզադո դոս Լամեյռոս դո Բառոզո |
PT |
Carne de Bravo do Ribatejo |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե դե Բռավո դո Րիբատեժո |
PT |
Carne de Porco Alentejano |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե դե Պոռկո Ալենտեժանո |
PT |
Carne dos Açores |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե դոզ Ասորես |
PT |
Carne Marinhoa |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Մարինյոա |
PT |
Carne Maronesa |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Մառոնեզա |
PT |
Carne Mertolenga |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Մեռտոլենգա |
PT |
Carne Mirandesa |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կարնե Միրանդեզա |
PT |
Castanha da Padrela |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստենյա դա Պադրելա |
PT |
Castanha da Terra Fria |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստենյա դա Տեռա Ֆրիա |
PT |
Castanha dos Soutos da Lapa |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստենյա դոս Սոուտոս դա Լապա |
PT |
Castanha Marvão-Portalegre |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստենյո Մառվաո-Պորտալեգրե |
PT |
Cereja da Cova da Beira |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սերեժա դա Կովա դա Բեյրա |
PT |
Cereja de São Julião-Portalegre |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սերեժա դե Սոն Ջուլիաո-Պորտալեգրե |
PT |
Chouriça de Carne de Barroso-Montalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսա դե Կարնի դե Բառոզո-Մունտալեգրի |
PT |
Chouriça de Carne de Melgaço |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շուորիսա դե Կարնի ջե Մելգասո |
PT |
Chouriça de Carne de Vinhais; Linguiça de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շուորիսա դե Կարնի ջե Վինյայս, Լինգուիսը դյո Վինյայս |
PT |
Chouriça de sangue de Melgaço |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսա ջե սենգե ջե Մելգասո |
PT |
Chouriça Doce de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսա Դոսե դե Վինյայս |
PT |
Chouriço Azedo de Vinhais; Azedo de Vinhais; Chouriço de Pão de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսո Ազեդո դե Վինյայս, Ազեդո դե Վինյայս, Շոուրիսո ջե Պաո ջե Վինյայս |
PT |
Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսա դե Աբաբորա դե Բարոզու-Մունտալեգրի |
PT |
Chouriço de Carne de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսո դե կարնե ջե Էստրեմոզ է Բորբա |
PT |
Chouriço de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսո դե Պորտալեգրե |
PT |
Chouriço grosso de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսո գռոսո ջե Էստրեմոզ է Բորբա |
PT |
Chouriço Mouro de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շոուրիսո մոուրո դե Պորտալեգրե |
PT |
Citrinos do Algarve |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սիտրինոս դո Ալգարվե |
PT |
Cordeiro Mirandês / Canhono Mirandês |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կորդեյրո Միրանդես/ Կանյոնո Միրանդես |
PT |
Cordeiro Bragançano |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Կորդեյրո Բրագանսանո |
PT |
Cordeiro de Barroso; Anho de Barroso; Cordeiro de leite de Barroso |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կորդեյրո դե Բառոզո, Անյո դե Բառոզո, Կորդեյրո դե լեյտե դե Բառոզո |
PT |
Farinheira de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ֆարինեյրա դե Էստրեմոզ է Բորբա |
PT |
Farinheira de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ֆարինեյրա դե Պորտալեգրե |
PT |
Linguiça de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լինգուիսա դե Պորտալեգրե |
PT |
Linguíça do Baixo Alentejo; Chouriço de carne do Baixo Alentejo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լինգուիսա դո Բայշո Ալենտեժո, Շոուրիսո դե կարնե դո Բայշո Ալենտեժո |
PT |
Lombo Branco de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լոմբո Բրենկո դե Պորտալեգրե |
PT |
Lombo Enguitado de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լոմբո Էնգիտադո դե Պորտալեգրե |
PT |
Maçã Bravo de Esmolfe |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա Բռավո դե Էսմոլֆե |
PT |
Maçã da Beira Alta |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա դե Բեյրա Ալտա |
PT |
Maçã da Cova da Beira |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա դա Կովա դե Բեյրա |
PT |
Maçã de Alcobaça |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա դե Ալկոբասա |
PT |
Maçã de Portalegre |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա դե Պորտալեգրե |
PT |
Maçã Riscadinha de Palmela |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մասա Ռիսկադինյա դե Պալմելա |
PT |
Maracujá dos Açores/S. Miguel |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մառակուժա դոզ Ասորիս/Ս. Միգել |
PT |
Mel da Serra da Lousã |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դա Սեռա դա Լուզա |
PT |
Mel da Serra de Monchique |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դա Տեռա դե Մոնշիկե |
PT |
Mel da Terra Quente |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դա Տեռա Կենտե |
PT |
Mel das Terras Altas do Minho |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դաս Տեռաս Ալտաս դո Մինյո |
PT |
Mel de Barroso |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դե Բառոզո |
PT |
Mel do Alentejo |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դո Ալենտեժո |
PT |
Mel do Parque de Montezinho |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դո Պառկե դե Մոնտեզինյո |
PT |
Mel do Ribatejo Norte (Serra d'Aire, Albufeira de Castelo de Bode, Bairro, Alto Nabão) |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դո Ռիբադեժու Նորչե (Սերա դ՛Ադեր, Աբուֆեյրա դե Կաստելո դե Բոդե, Բայռո, Աուտո Նաբաո) |
PT |
Mel dos Açores |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մել դուզ Ասորես |
PT |
Meloa de Santa Maria – Açores |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոա դե Սանտա Մարիա – Ասորես |
PT |
Morcela de Assar de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մորսելա դե Ասար դե Պորտալեգրե |
PT |
Morcela de Cozer de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մորսելա դե Կոսեռ դե Պորտալեգրե |
PT |
Morcela de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մորսելա դե Էստռեմոզ է Բորբա |
PT |
Ovos Moles de Aveiro |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Oվոս Մոլես դե Ավեյրո |
PT |
Paia de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պայա դե Էստրեմոզ է Բորբա |
PT |
Paia de Lombo de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պայա դե Լոմբո դե էստրեմոզ է Բորբա |
PT |
Paia de Toucinho de Estremoz e Borba |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պայա դե Տոուսիյո դե Էստռեմոզ է Բորբա |
PT |
Painho de Portalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պաինյո դե Պորտալեգրե |
PT |
Paio de Beja |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պայո դե Բեժա |
PT |
Pastel de Chaves |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պաստել դեւ Շավես |
PT |
Pastel deTentúgal |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պաստել դե Տենտուգալ |
PT |
Pêra Rocha do Oeste |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պէռա Ռաշա դո Օեստե |
PT |
Pêssego da Cova da Beira |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեսեգո դա Կովա դա Բեյրա |
PT |
Presunto de Barrancos |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դե Բառանկոս |
PT |
Presunto de Barroso |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դե Բառոզո |
PT |
Presunto de Camp Maior e Elvas; Paleta de Campo Maior e Elvas |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դե Կամպ Մայոռ ի Էլվաս, Պալետա դե Կամպո Մայոռ ի Էլվաս |
PT |
Presunto de Melgaço |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտտո դե Մելգասո |
PT |
Presunto de Santana da Serra; Paleta de Santana da Serra |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դե Սանտանա դա Սեռա, Պալետա դե Սանտանա դա Սեռա, |
PT |
Presunto de Vinhais / Presunto Bísaro de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դե Վինյայս/ Պռեզունտո Բիզարո դե Վինյայս |
PT |
Presunto do Alentejo; Paleta do Alentejo |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեզունտո դո Ալենտեժո, Պալետա դո Ալենտեժո |
PT |
Queijo de Azeitão |
KPN |
Juust |
Կեյժո դե Ազեյտաու |
PT |
Queijo de Cabra Transmontano / Queijo de Cabra Transmontano Velho |
KPN |
Juust |
Կեյժո դե Կաբռա Տռանսմոնտանո/ Կեյժո դե Կաբռա Տռանսմոնտանո Վելյու |
PT |
Queijo de Évora |
KPN |
Juust |
Կեյժո դե Էվորա |
PT |
Queijo de Nisa |
KPN |
Juust |
Կեյժո դե Նիզա |
PT |
Queijo do Pico |
KPN |
Juust |
Կեյժո դո Պիկո |
PT |
Queijo mestiço de Tolosa |
KGT |
Juust |
Կեյժո Մեստիսո դե Տոլոզա |
PT |
Queijo Rabaçal |
KPN |
Juust |
Կեյժո Ռաբասալ |
PT |
Queijo S. Jorge |
KPN |
Juust |
Կեյժո Ս. Ժորժե |
PT |
Queijo Serpa |
KPN |
Juust |
Կեյժո Սերպա |
PT |
Queijo Serra da Estrela |
KPN |
Juust |
Կեյժո Սեռա դա Էստրելա |
PT |
Queijo Terrincho |
KPN |
Juust |
Կեյժո Տեռինշո |
PT |
Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa) |
KPN |
Juust |
Կեյժոս դա Բեյրա Բայշա (Կեյժո դե Կաստելու Բրանկու, Կեյժո Ամարելու դա Բեյրա Բայշա, Կեյժո Պիկանտե դա Բեյրա Բայշա) |
PT |
Requeijão da Beira Baixa |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Ռեկեյժաո դա Բեյրա Բայշա |
PT |
Requeijão Serra da Estrela |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Ռեկեյժաո Սեռա դա Էստրելա |
PT |
Sal de Tavira / Flor de Sal de Tavira |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սալ դե Տավիրա/ Ֆլոր դե Սալ դե Տավիրա |
PT |
Salpicão de Barroso-Montalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալպիքաո դե Բառոզո-Մոնտալեգրե |
PT |
Salpicão de Melgaço |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալպիքաո դե Մելգասո |
PT |
Salpicão de Vinhais |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալպիքաո դե Վինյայս |
PT |
Sangueira de Barroso-Montalegre |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սանգեյրա դե Բառոզո-Մոնտալեգրե |
PT |
Travia da Beira Baixa |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Տրավիա դա Բեյրա Բայշա |
PT |
Vitela de Lafões |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Վիտելա դե Լաֆոես |
RO |
Magiun de prune Topoloveni |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մաջուն դե պրունե Տոպոլովենի |
RO |
Salam de Sibiu |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալամ դե Սիբիու |
RO |
Telemea de Ibăneşti |
KPN |
Juust |
Տելեմեա դե Իբանեշտի |
SK |
Klenovecký syrec |
KGT |
Juust |
Կլենովեցկի Սիռեց |
SK |
Oravský korbáčik |
KGT |
Juust |
Օռավսկի կոռբաչիկ |
SK |
Paprika Žitava / Žitavská paprika |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պապրիկա Ժիտավա/ Ժիտավսկա պապրիկա |
SK |
Skalický trdelnik |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Սկալիցկի տռդելնյիկ |
SK |
Slovenská bryndza |
KGT |
Juust |
Սլովենսկա բռինձա |
SK |
Slovenská parenica |
KGT |
Juust |
Սլովենսկա պառենիցա |
SK |
Slovenský oštiepok |
KGT |
Juust |
Սլովենսկի օշտյեպոկ |
SK |
Tekovský salámový syr |
KGT |
Juust |
Տյեկովսկի սալամովի սիռ |
SK |
Zázrivské vojky |
KGT |
Juust |
Զազռիվսկէ վոյկի |
SK |
Zázrivský korbáčik |
KGT |
Juust |
Զազռիվսկի կոռբաչիկ |
SI |
Bovški sir |
KPN |
Juust |
Բովշկի սիռ |
SI |
Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էկստռա դեվիշկո օլյչնո օլյե սլովենսկե իստռե |
SI |
Kočevski gozdni med |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Կոչեվսկի գոզդնի մեդ |
SI |
Kranjska klobasa |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռանյսկա կլոբասա |
SI |
Kraška panceta |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռաշկա պանցետա |
SI |
Kraški med |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Կռաշկի մեդ |
SI |
Kraški pršut |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռաշկի պռշուտ |
SI |
Kraški zašink |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Կռաշկի զաշինկ |
SI |
Mohant |
KPN |
Juust |
Մոխանտ |
SI |
Nanoški sir |
KPN |
Juust |
Նանոշկի սիռ |
SI |
Piranska sol |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պիռանսկա սոլ |
SI |
Prekmurska Šunka |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռեկմուռսկա Շունկա |
SI |
Prleška tünka |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Պռլեշկա տյունկա |
SI |
Ptujski lük |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պտույսկի լյուկ |
SI |
Šebreljski želodec |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Շեբռելյսկի ժելոդեց |
SI |
Slovenski med |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Սլովենսկի մեդ |
SI |
Štajersko prekmursko bučno olje |
KGT |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Շտայեռսկո պռեկմուռսկո բուչնո օլյե |
SI |
Tolminc |
KPN |
Juust |
Տոլմինց |
SI |
Zgornjesavinjski želodec |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Զգոռնյեսավինյսկի ժելոդեց |
ES |
Aceite Campo de Calatrava |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե Կամպո դե Կալատրավա |
ES |
Aceite Campo de Montiel |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե Կամպո դե Մոնտիել |
ES |
Aceite de La Alcarria |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե լա Ալկառիա |
ES |
Aceite de la Comunitat Valenciana |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե լա կոմունիտատ Վալենսիանա |
ES |
Aceite de la Rioja |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե լա Ռիոխա |
ES |
Aceite de Lucena |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե Լուսենա |
ES |
Aceite de Mallorca; Aceite mallorquín; Oli de Mallorca; Oli mallorquí |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե Մայորկա, Ասեյտե Մայորկին, Օլի դե Մայորկա, Օլի մայոռկին |
ES |
Aceite de Navarra |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե Նավառա |
ES |
Aceite de Terra Alta; Oli de Terra Alta |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե Տեռա Ալտա, Օլի դե Տեռա Ալտա |
ES |
Aceite del Baix Ebre-Montsià; Oli del Baix Ebre-Montsià |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դե Բայշ Էբռե-Մոնցիա, Օլի դել Բայշ Էբռե-Մոնցիա |
ES |
Aceite del Bajo Aragón |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե դել Վախո Արաղոն |
ES |
Aceite Monterrubio |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե Մոնտեռուբիո |
ES |
Aceite Sierra del Moncayo |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Ասեյտե Սիեռա դել Մոնկայո |
ES |
Aceituna Aloreña de Málaga |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասեյտունա Ալորենյա դե Մալաղա |
ES |
Aceituna de Mallorca / Aceituna Mallorquina / Oliva de Mallorca / Oliva Mallorquina |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ասեյտունե դե Մայորկա/ Ասեյտունա Մայորկինա/ Օլիվա դե Մայորկա/ Օլիվա Մայորկինա |
ES |
Afuega'l Pitu |
KPN |
Juust |
Աֆուեղա՛լ Պիտու |
ES |
Ajo Morado de Las Pedroñeras |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ախո Մորադո դե լաս Պեդրոնյերաս |
ES |
Alcachofa de Benicarló; Carxofa de Benicarló |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալկաչոֆա դե Բենիկառլո, Կառշոֆա դե Բենիկառլո |
ES |
Alcachofa de Tudela |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալկաչոֆա դե Տուդելա |
ES |
Alfajor de Medina Sidonia |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ալֆախոռ դե Մեդինա Սիդոնիա |
ES |
Almendra de Mallorca / Almendra Mallorquina / Ametlla de Mallorca / Ametlla Mallorquina |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալմենդրա դե Մայորկա/ Ալմենդրա Մայորկինա/ Ամետլյա դե Մայորկա/ Ամետլյա Մայորկինա |
ES |
Alubia de La Bãneza-León |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ալուբիա դե Լա Բանյեսա-Լեոն |
ES |
Antequera |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Անտեկերա |
ES |
Arroz de Valencia; Arròs de València |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Առոզ դե Վալենսիա, Առոս դե Վալենսիա |
ES |
Arroz del Delta del Ebro / Arròs del Delta de l'Ebre |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Առոզ դել Դելտա դել Էբռո/ Առոս դել Դելտա դե լ՛Էբռե |
ES |
Arzùa-Ulloa |
KPN |
Juust |
Արսուա-Ույոա |
ES |
Avellana de Reus |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ավեյանա դե Ռեուս |
ES |
Azafrán de la Mancha |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ասաֆրսան դե լա Մանչա |
ES |
Baena |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Բաենա |
ES |
Berenjena de Almagro |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բերենխենա դե Ալմաղրո |
ES |
Botillo del Bierzo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Բոտիյո դել Բյերսո |
ES |
Caballa de Andalucia |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Կաբայա դե Անդալուսիա |
ES |
Cabrales |
KPN |
Juust |
Կաբրալես |
ES |
Calasparra |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կալասպառա |
ES |
Calçot de Valls |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կալսոտ դե Վալս |
ES |
Carne de Ávila |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կառնե դե Ավիլա |
ES |
Carne de Cantabria |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կառնե դե Կանտաբրիա |
ES |
Carne de la Sierra de Guadarrama |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կառնե դե լա Սիեռա դե Գուադառամա |
ES |
Carne de Morucha de Salamanca |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կառնե դե Մորուչա դե Սալամանկա |
ES |
Carne de Vacuno del País Vasco / Euskal Okela |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կառնե դե Վակունո դել Պաիս Վասկո/Էուսկալ Օկելա |
ES |
Castaña de Galicia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կաստանյա դե Գալիսիա |
ES |
Cebolla Fuentes de Ebro |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սեբոյա Ֆուենտես դե Էբրո |
ES |
Cebreiro |
KPN |
Juust |
Սեբրեյրո |
ES |
Cecina de León |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սեսինա դե Լեոն |
ES |
Cereza del Jerte |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սերեսա դել Խեռտե |
ES |
Cerezas de la Montaña de Alicante |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սերեսաս դե լա Մոնտանյա դե Ալիկանտե |
ES |
Chirimoya de la Costa tropical de Granada-Málaga |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Չիրիմոյա դե լա Կոստա Տռոպիկալ դե Գրանադա-Մալագա |
ES |
Chorizo de Cantimpalos |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Չորիսո դե Կանտիմպալոս |
ES |
Chorizo Riojano |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Չորիսո Ռիոխանո |
ES |
Chosco de Tineo |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Չոսկո դե Տինեո |
ES |
Chufa de Valencia |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Չուֆա դե Վալենսիա |
ES |
Cítricos Valencianos / Cítrics Valencians |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Սիտրիկոս Վալենսիանոս/ Սիտրիկս Վալենսիանս |
ES |
Clementinas de las Tierras del Ebro; Clementines de les Terres de l'Ebre |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կլեմենտինաս դե լաս Տյեռաս դել Էբռո, Կլեմենտինես դե լես Տեռես դե լ՛Էբռե |
ES |
Cochinilla de Canarias |
KPN |
Košenill (loomne tooraine) |
Կոչինիյա դե Կանարիաս |
ES |
Coliflor de Calahorra |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կոլիֆլոռ դե Կալաոռա |
ES |
Cordero de Extremadura |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կորդերո դե Էքստրեմադուրա |
ES |
Cordero de Navarra; Nafarroako Arkumea |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կորդերո դե Նավառա, Նաֆառոակո Առկումեա |
ES |
Cordero Manchego |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կորդերո Մանչեգո |
ES |
Cordero Segureño |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Կորդերո Սեղուրենյո |
ES |
Dehesa de Extremadura |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Դեեսա դե Էքստրեմադուրա |
ES |
Ensaimada de Mallorca; Ensaimada mallorquina |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Էնսաիմադա դե Մայորկա, Էնսաիմադա Մայորկինա |
ES |
Espárrago de Huétor-Tájar |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Էսպառաղո դե Ուետոռ-Տախառ |
ES |
Espárrago de Navarra |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Էսպառաղո դե Նավառա |
ES |
Estepa |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Էստեպա |
ES |
Faba Asturiana |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաբա Աստուրիանա |
ES |
Faba de Lourenzá |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆաբա դե Լոուրենսա |
ES |
Fesols de Santa Pau |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆեսոս դե Սանտա Պաու |
ES |
Gamoneu; Gamonedo |
KPN |
Juust |
Գամոնու, Գամոնեդո |
ES |
Garbanzo de Escacena |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գառբանսո դե Էսկասենա |
ES |
Garbanzo de Fuentesaúco |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գառբանսո դե Ֆուենտեսաուկո |
ES |
Gata-Hurdes |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Գատա-Ուռդես |
ES |
Gofio Canario |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գոֆիո Կանարիո |
ES |
Granada Mollar de Elche / Granada de Elche |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գռանադա Մոյառ դե Էլչե/ Գրանադա դե Էլչե |
ES |
Grelos de Galicia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Գրելոս դե Գալիսիա |
ES |
Guijuelo |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Գիխուելո |
ES |
Idiazábal |
KPN |
Juust |
Իդիասաբալ |
ES |
Jamón de Huelva |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Խամոն դե Ուելվա |
ES |
Jamón de Serón |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Խամոն դե Սերոն |
ES |
Jamón de Teruel / Paleta de Teruel |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Խամոն դե Տերուել/ Պալետա դե Տերուել |
ES |
Jamón de Trevélez |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Խամոն դե Տրեվելես |
ES |
Jijona |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Խիխոնա |
ES |
Judías de El Barco de Ávila |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Խուդիաս դ էլ Վառկո դե Ավիլա |
ES |
Kaki Ribera del Xúquer |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Կակի Ռիբեռա դել Շուկեռ |
ES |
Lacón Gallego |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լակոն Գայեգո |
ES |
Lechazo de Castilla y León |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Լեչասո դե Կաստիյա ի Լեոն |
ES |
Lenteja de La Armuña |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լենտեխա դե լա Առմունյա |
ES |
Lenteja de Tierra de Campos |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Լենտեխա դե Տիեռա դե Կամպոս |
ES |
Les Garrigues |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Լես Գառիգես |
ES |
Los Pedroches |
KPN |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Լոս Պեդրոչես |
ES |
Mahón-Menorca |
KPN |
Juust |
Մաոն-Մենորկա |
ES |
Mantecadas de Astorga |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Մանտեկադաս դե Աստորգա |
ES |
Mantecados de Estepa |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Մանտեկադոս դե Էստեպա |
ES |
Mantequilla de l'Alt Urgell y la Cerdanya; Mantega de l'Alt Urgell i la Cerdanya |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մանտեկիյա դե լ՛Ալտ Ուրժել ի լա Սերդանյա, Մանտեգա դե լ՛Ալտ Ուրժել ի լա Սերդանյա |
ES |
Mantequilla de Soria |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մանտեկիյա դե Սորիա |
ES |
Manzana de Girona; Poma de Girona |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մանցանա դե Խիրոնա, Պոմա դե Խիրոնա |
ES |
Manzana Reineta del Bierzo |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մանսանա Ռեյնետա դել Բյեռսո |
ES |
Mazapán de Toledo |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Մասապան դե Տոլեդո |
ES |
Mejillón de Galicia; Mexillón de Galicia |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Մեխիյոն դե Գալիսիա, Մեսիյոն դե Գալիսիա |
ES |
Melocotón de Calanda |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոկոտոն դե Կալանդա |
ES |
Melón de la Mancha |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոն դե լա Մանչա |
ES |
Melón de Torre Pacheco-Murcia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մելոն դե Տոռե Պաչեկո Մուրսիա |
ES |
Melva de Andalucia |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Մելվա դե Անդալուսիա |
ES |
Miel de Galicia; Mel de Galicia |
KGT |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Միել դե Գալիսիա, Մել դե Գալիսիա |
ES |
Miel de Granada |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դե Գրանադա |
ES |
Miel de La Alcarria |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դե լա Ալկառիա |
ES |
Miel de Tenerife |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Մյել դե Տեներիֆե |
ES |
Mojama de Barbate |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Մոխամա դե Բարբատե |
ES |
Mojama de Isla Cristina |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Մոխամա դե Իսլա Կրիստինա |
ES |
Mongeta del Ganxet |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Մոնժետա դե Գանշետ |
ES |
Montes de Granada |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոնտես դե Գրանադա |
ES |
Montes de Toledo |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոնտես դե Տոլեդո |
ES |
Montoro-Adamuz |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Մոնտոռո-Ադամուս |
ES |
Nísperos Callosa d'En Sarriá |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նիսպերոս կայյոսա դ՛էն Սառիա |
ES |
Oli de l’Empordà/Aceite de L’Empordà |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Օլի դե լ՛Էմպոռդա/ Ասեյտե դե լ՛Էմպոռդա |
ES |
Pa de Pagès Català |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պա դե Պաժես Կատալա |
ES |
Pan de Alfacar |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պան դե Ալֆակառ |
ES |
Pan de Cea |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պան դե Սեա |
ES |
Pan de Cruz de Ciudad Real |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պան դե Կրուս դե Սիդադ Ռեալ |
ES |
Papas Antiguas de Canarias |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պապաս Անտիղուաս դե Կանարիաս |
ES |
Pasas de Málaga |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պասաս դե Մալագա |
ES |
Pataca de Galicia / Patata de Galicia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատակա դե Գալիսիա/ Պատատա դե Գալիսիա |
ES |
Patatas de Prades; Patates de Prades |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պատատաս դե Պռադես, Պատատես դե Պռադես |
ES |
Pemento da Arnoia |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեմենտո դ Առնոյա |
ES |
Pemento de Herbón |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեմենտո դե Էրբոն |
ES |
Pemento de Mougán |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեմենտո դե Մուգան |
ES |
Pemento de Oímbra |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեմենտո դե Օիմբրա |
ES |
Pemento do Couto |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեմենտո դո Կոուտո |
ES |
Pera de Jumilla |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեռա դե Խումիյա |
ES |
Pera de Lleida |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեռա դե Լեիդա |
ES |
Peras de Rincón de Soto |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պեռաս դե Ռինկոն դե Սոտո |
ES |
Picón Bejes-Tresviso |
KPN |
Juust |
Պիկոն Բեխես-Տրեսվիսո |
ES |
Pimentón de la Vera |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պիմենտոն դե լա Վերա |
ES |
Pimentón de Murcia |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Պիմենտոն դե Մուրսիա |
ES |
Pimiento Asado del Bierzo |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիմիենտո Ասադո դել Բյերսո |
ES |
Pimiento de Fresno-Benavente |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիմիենտո դե Ֆրեսնո-Բենավենտե |
ES |
Pimiento de Gernika või Gernikako Piperra |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիմիենտո դե Գեռնիկա օր Գեռնիկակո Պիպեռա |
ES |
Pimiento Riojano |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիմիենտո Ռիոխանո |
ES |
Pimientos del Piquillo de Lodosa |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պիմիենտոս դել Պիկիյո դե Լոդոսա |
ES |
Plátano de Canarias |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Պլատանո դե Կանարիաս |
ES |
Pollo y Capón del Prat |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Պոյո ի Կապոն դել Պրատ |
ES |
Polvorones de Estepa |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Պոլվորոնես դե Էստեպա |
ES |
Poniente de Granada |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պոնիենտե դե Գրանադա |
ES |
Priego de Córdoba |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Պրիեգո դե Կորդոբա |
ES |
Queso Camerano |
KPN |
Juust |
Կեսո Կամերանո |
ES |
Queso Casín |
KPN |
Juust |
Կեսո Կասին |
ES |
Queso de Flor de Guía / Queso de Media Flor de Guía / Queso de Guía |
KPN |
Juust |
Կեսո դե Ֆլոր դե Գիա/ Կեսո դե Մեդիա Ֆլոր դե Գիա/ Կեսո դե Գիա |
ES |
Queso de La Serena |
KPN |
Juust |
Կեսո դե լա Սերենա |
ES |
Queso de l'Alt Urgell y la Cerdanya |
KPN |
Juust |
Կեսո դե լ՛Ալտ Ուրժել ի լա Սերդանյա |
ES |
Queso de Murcia |
KPN |
Juust |
Կեսո դե Մուրսիա |
ES |
Queso de Murcia al vino |
KPN |
Juust |
Կեսո դե Մուրսիա ալ Վինո |
ES |
Queso de Valdeón |
KGT |
Juust |
Կեսո դե Վալդեոն |
ES |
Queso Ibores |
KPN |
Juust |
Կեսո Իբորես |
ES |
Queso Los Beyos |
KGT |
Juust |
Կեսո Լոս Բեյոս |
ES |
Queso Majorero |
KPN |
Juust |
Կեսո Մախորերո |
ES |
Queso Manchego |
KPN |
Juust |
Կեսո Մանչեգո |
ES |
Queso Nata de Cantabria |
KPN |
Juust |
Կեսո նատա դե Կանտաբրիա |
ES |
Queso Palmero; Queso de la Palma |
KPN |
Juust |
Կեսո Պալմերո, Կեսո դե լա Պալմա |
ES |
Queso Tetilla |
KPN |
Juust |
Կեսո Տետիյա |
ES |
Queso Zamorano |
KPN |
Juust |
Կեսո Սամորանո |
ES |
Quesucos de Liébana |
KPN |
Juust |
Կեսուկոս դե Լիեվանա |
ES |
Roncal |
KPN |
Juust |
Ռոնկալ |
ES |
Salchichón de Vic; Llonganissa de Vic |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սալթիթոն դե Վիկ, Լյոնգանիսա դե Վիկ |
ES |
San Simón da Costa |
KPN |
Juust |
Սան սիմոն դա Կոստա |
ES |
Sidra de Asturias; Sidra d'Asturies |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Սիդրա դե Աստուրիաս, Սիդրա դ՛Աստուրիես |
ES |
Sierra de Cádiz |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիեռա դե Կադիս |
ES |
Sierra de Cazorla |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիեռա դե Կասոռլա |
ES |
Sierra de Segura |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիեռա դե Սեգուռա |
ES |
Sierra Mágina |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիեռա Մախինա |
ES |
Siurana |
KPN |
Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne) |
Սիուրանա |
ES |
Sobao Pasiego |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Սովաո Պասյեգո |
ES |
Sobrasada de Mallorca |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Սոբրասադա դե Մայորկա |
ES |
Tarta de Santiago |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Տառտա դե Սանտիագո |
ES |
Ternasco de Aragón |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռնասկո դե Արագոն |
ES |
Ternera Asturiana |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռներա Աստուրիանա |
ES |
Ternera de Aliste |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռներա դե Ալիստե |
ES |
Ternera de Extremadura |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռներա դե Էքստրեմադուրա |
ES |
Ternera de Navarra; Nafarroako Aratxea |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռնեռա դե Նավառա, Նաֆառոակո Առաթեա |
ES |
Ternera Gallega |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Տեռներա Գալյեգա |
ES |
Tomate La Cañada |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Տոմատե դե Կանյադա |
ES |
Torta del Casar |
KPN |
Juust |
Տոռտա դել Կասար |
ES |
Turrón de Agramunt; Torró d'Agramunt |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Տուռռոն դե Ագռամունտ, Տոռռո դ՛Ագռամունտ |
ES |
Turrón de Alicante |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Տուռռոն դի Ալիկանտե |
ES |
Uva de mesa embolsada „Vinalopó“ |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ուվա դե մեսա էմբոլսադա „Վինալոպո“ |
ES |
Vinagre de Jerez |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Վինագրե դե Խերես |
ES |
Vinagre de Montilla-Moriles |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Վինագրե դե Մոնտիյա-Մորիլես |
ES |
Vinagre del Condado de Huelva |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Վինագրե դել Կոնդադո դե Ուելվա |
SE |
Bruna bönor från Öland |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Բրունա բոնոր ֆրոն Էլանդ |
SE |
Kalix Löjrom |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Քոլիքս Լյոյրոմ |
SE |
Skånsk spettkaka |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Սկոնսկ սպետտքաքա |
SE |
Svecia |
KGT |
Juust |
Սվեցիա |
SE |
Upplandskubb |
KPN |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Ուփփլանդսքուբ |
GB |
Anglesey Sea Salt / Halen Môn |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Էնգըլսի Սի Սոլթ/Հեյլըն Մոն |
GB |
Arbroath Smokies |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Արբրոթ Սմոկիզ |
GB |
Armagh Bramley Apples |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Արմա Բրեմլի Էփլզ |
GB |
Beacon Fell traditional Lancashire cheese |
KPN |
Juust |
Բիքոն Ֆել թրադիշնլ Լենքըշը չիիզ |
GB |
Bonchester cheese |
KPN |
Juust |
Բոնչեստըր չիիզ |
GB |
Buxton blue |
KPN |
Juust |
Բաքստըն բլու |
GB |
Cornish Clotted Cream |
KPN |
Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
Քորնիշ Քլոթեդ Քրիմ |
GB |
Cornish Pasty |
KGT |
Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
Քորնիշ Փեյսթի |
GB |
Cornish Sardines |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Քորնիշ Սարդինս |
GB |
Dorset Blue Cheese |
KGT |
Juust |
Դորսեթ Բլու Չիիզ |
GB |
Dovedale cheese |
KPN |
Juust |
Դավդեյլ չիիզ |
GB |
East Kent Goldings |
KPN |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Իսթ Քենթ Գոլդինգզ |
GB |
Exmoor Blue Cheese |
KGT |
Juust |
Էքսմուր Բլու Չիիզ |
GB |
Fal Oyster |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ֆալ Օյսթեր |
GB |
Fenland Celery |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ֆենլընդ Սելըրի |
GB |
Gloucestershire cider/perry |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Գլաստըըշըր սայդը/փերի |
GB |
Herefordshire cider/perry |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Հերեֆորդշայր սայդեր/փերի |
GB |
Isle of Man Manx Loaghtan Lamb |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Այլ օֆ Մեն Մենքս Լոաթան Լեմ |
GB |
Isle of Man Queenies |
KPN |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Այլ օֆ Մեն Քուինիզ |
GB |
Jersey Royal potatoes |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Ջըրզի Րոյըլ փըթեյթոզ |
GB |
Kentish ale ja Kentish strong ale |
KGT |
Õlu |
Քենիշ էյլ ընդ Քենիշ սթրոնգ էյլ |
GB |
Lakeland Herdwick |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Լեյքլենդ Հըրդուիք |
GB |
Lough Neagh Eel |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Լոխ Նեյ Իլ |
GB |
Melton Mowbray Pork Pie |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Մելթոն Մոուբրեյ Փորք Փայ |
GB |
Native Shetland Wool |
KPN |
Vill |
Նեյթիվ Շեթլընդ Վուլ |
GB |
New Season Comber Potatoes / Comber Earlies |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Նյու Սիզն Քոմըր Փթեյթոզ/ Քոմեր Ըրլիզ |
GB |
Newmarket Sausage |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Նյումարքիթ Սոոսիջ |
GB |
Orkney beef |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Օրքնի բիիֆ |
GB |
Orkney lamb |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Օրքնի լեմ |
GB |
Orkney Scottish Island Cheddar |
KGT |
Juust |
Օրքնի Սքոթիշ Այլընդ Չեդար |
GB |
Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes |
KGT |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Փեմբրըքշը Ըրլիզ/ Փեմբրըքշը Ըրլի Փթեյթոզ |
GB |
Rutland Bitter |
KGT |
Õlu |
Րաթլենդ Բիթեր |
GB |
Scotch Beef |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Սքոթչ Բիիֆ |
GB |
Scotch Lamb |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Սքոթչ Լեմ |
GB |
Scottish Farmed Salmon |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Սքոթիշ Ֆարմդ Սեմըն |
GB |
Scottish Wild Salmon |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Սքոթիշ Ուայլդ Սեմըն |
GB |
Shetland Lamb |
KPN |
Värske liha (ja rups) |
Շեթլընդ Լեմ |
GB |
Single Gloucester |
KPN |
Juust |
Սինգլ Գլոսթեր |
GB |
Staffordshire Cheese |
KPN |
Juust |
Ստեֆըրդշը Չիիզ |
GB |
Stornoway Black Pudding |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Ստորնըուեյ Բլեք Փուդինգ |
GB |
Swaledale cheese |
KPN |
Juust |
Սուեյլդեյլ չիիզ |
GB |
Swaledale ewes' cheese |
KPN |
Juust |
Սուեյլդեյլ իյուզ չիիզ |
GB |
Teviotdale Cheese |
KGT |
Juust |
Թեվիոթդեյլ Չիիզ |
GB |
Traditional Ayrshire Dunlop |
KGT |
Juust |
Թրըդիշոնըլ Էյրշայր Դանլոփ |
GB |
Traditional Cumberland Sausage |
KGT |
Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
Թրըդիշընըլ Քամբըրլենդ Սոոսիջ |
GB |
Traditional Grimsby Smoked Fish |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Թրըդիշընըլ Գրիմսբի Սմոուքդ Ֆիշ |
GB |
Welsh Beef |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ուելշ Բիիֆ |
GB |
Welsh lamb |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ուելշ լեմ |
GB |
West Country Beef |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ուեսթ Քանթրի Բիիֆ |
GB |
West Country farmhouse Cheddar cheese |
KPN |
Juust |
Ուեսթ Քանթրի ֆարմհաուզ Չեդար չիիզ |
GB |
West Country Lamb |
KGT |
Värske liha (ja rups) |
Ուեսթ Քանթրի Լեմ |
GB |
White Stilton cheese; Blue Stilton cheese |
KPN |
Juust |
Ուայթ Ստիլտըն չիզ, Բլու Ստիլտըն չիզ |
GB |
Whitstable oysters |
KGT |
Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
Ուիթստեյբլ օյստըրս |
GB |
Worcestershire cider/perry |
KGT |
Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
Ուստերշիր սայդր/փերի |
GB |
Yorkshire Forced Rhubarb |
KPN |
Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
Յորքշը Ֆորսդ Րուբարբ |
GB |
Yorkshire Wensleydale |
KGT |
Juust |
Յորքշը Ուենսլիդեյլ |
3. Kangete alkohoolsete jookide loetelu
Liikmesriik |
Kaitstav nimetus |
Transkriptsioon armeenia tähestikus |
AT |
Inländerrum |
Ինլենդեռում |
AT |
Jägertee / Jagertee / Jagatee |
Յեգեռտտե/Յագեռտե/Յագատե |
AT |
Mariazeller Magenlikör |
Մարիացելեռ Մագենլիկյոռ |
AT |
Steinfelder Magenbitter |
Շտայնֆելդեռ Մագենբիտեռ |
AT |
Wachauer Marillenbrand |
Վախաուեռ Մարիլենբրանդ |
AT |
Wachauer Marillenlikör |
Վախաուեռ Մարիլենլիկյոռ |
AT |
Wachauer Weinbrand |
Վախաուեռ Վայնբռանդ |
BE (Balegem) |
Balegemse jenever |
Բալեգեմսե Յենեվեռ |
BE (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek) |
Hasseltse jenever/Hasselt |
Հասելտսե Յենեվեռ/Հասելտ |
BE (Oost-Vlaanderen) |
O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever |
Օ՛ դե ֆլանդեռ-Օստ-Վլամսեե Գռանյենեվեռ |
BE (Région wallonne) |
Peket-Pekêt/Peket-Pékêt de Wallonie |
Պեկետ-Պեկէտ/Պէկե-Պեկէ դե Վալոնի |
BG |
Бур гаска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Бургас / Bourgaska Muscatova rakya / Muscatova rakya Bourgasest |
Բուռգասկա Մուսկատովա ռակիյա/ Մուսկատովա ռակիյա օտ Բուռգաս |
BG |
Карловска гроздова ракия / Гроздова Ракия от Карлово / Karlovska grozdova rakya / Grozdova Rakya Karlovost |
Կառլովսկա գռոզդովա ռակիյա/ Գռոզդովա Ռակիյա օտ Կառլովո |
BG |
Ловешка сливова ракия / Сливова ракия от Ловеч / Loveshka slivova rakya / Slivova rakya Lovechist |
Լովեշկա սլիվովա ռակիյա/ Սլիվովա ռակիյա օտ Լովեչ |
BG |
Поморийска гроздова ракия / Гроздова ракия от Поморие / Pomoriyska grozdova rakya / Grozdova rakya Pomoriest |
Պոմոռիյսկա գռոզդովա ռակիյա/ Գռոզդովա ռակիյա օտ Պոմորիյե |
BG |
Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сливен) / Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya / Grozdova rakya Slivenist) |
Սլիվենսկա պեռլա (Սլիվենսկա գռոզդովա ռակիյա / Գռոզդովա ռակիք օտ Սլիվեն) |
BG |
Стралджанска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Стралджа / Straldjanska Muscatova rakya / Muscatova rakya Straldjast |
Ստռալջանսկա Մուսկատովա ռակիյա/ Մուսկատովա ռակիք օտ Ստռալջա |
BG |
Сунгурларска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сунгурларе / Sungurlarska grozdova rakya / Grozdova rakya Sungurlarest |
Սունգուռլասկա գռոզդովա ռակիյա/ Գռոզդովա ռակիյա օտ Սունգուռլառե |
BG |
Сухиндолска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сухиндол / Suhindolska grozdova rakya / Grozdova rakya Suhindolist |
Սուխինդոլսկա գռոզդովա ռակիյա/ Գռոզդովա ռակիյա օտ Սուխինդոլ |
BG |
Троянска сливова ракия / Сливова ракия от Троян / Troyanska slivova rakya / Slivova rakya Troyanist |
Տռոյանսկա սլիվովա ռակիյա/ Սլիվովա ռակիյա օտ Տռոյան |
HR |
Hrvatska loza |
Հրվատսկա լոզա |
HR |
Hrvatska stara šljivovica |
Հրվատսկա ստարա շլյիվովիցա |
HR |
Hrvatska travarica |
Հրվատսկա տրավարիցա |
HR |
Hrvatski pelinkovac |
Հրվատսկի պելինկովաց |
HR |
Slavonska šljivovica |
Սլավոնսկա շլյիվովիցա |
HR |
Zadarski maraschino |
Զադարսկի մարասկինո |
CY |
Ζιβανία / Τζιβανία / Ζιβάνα / Zivania |
Զիվանյիա / Ձիվանիա / Զիվանա / Զիվանիա |
CZ |
Karlovarská Hořká |
Կառլովառսկա Հորժկա |
EE |
Estonian vodka |
Էստոնիան վոդկա |
FI |
Suomalainen Marjalikööri / Suomalainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör/Finsk Fruktlikör / Finnish berry liqueur / Finnish fruit liqueur |
Սուոմալայնեն Մարյալիկյօրի / Սուոմալայնեն Հեդելմալիկյօրի / Ֆինսկ ԲԷրլիկյոր / Ֆինսկ Ֆրւկտլիկյոր / Ֆինիշ բերի լիկյոր/ Ֆինիսշ ֆրուտ լիկյոր |
FI |
Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland |
Սուոմալայնեն Վոդկա / Ֆինսկ Վոդկա / Վոդկա օֆ Ֆինլանդ |
FR |
Armagnac |
Արմանյակ |
FR |
Calvados |
Կալվադոս |
FR |
Calvados Domfrontais |
Կալվադոս Դոմֆրոնտե |
FR |
Calvados Pays d'Auge |
Կալվադոս Պեյ դ՛Oժ |
FR |
Cassis de Bourgogne |
Կասիս դը Բուրգոնյ |
FR |
Cassis de Dijon |
Կասիս դը Դիժոն |
FR |
Cassis de Saintonge |
Կասիս դը Սենտոնժ |
FR |
Cognac |
Կոնյակ |
FR |
Eau-de-vie de cidre de Bretagne |
O-դը-վի դը սիդրը դը Բռետանյ |
FR |
Eau-de-vie de cidre de Normandie |
O-դը-վի դը սիդրը դը Նորմանդի |
FR |
Eau-de-vie de cidre du Maine |
O-դը-վի դը սիդրր դյու Մեն |
FR |
Eau-de-vie de Cognac |
O-դը-վի դը Կոնյակ |
FR |
Eau-de-vie de Faugères / Faugères |
O-դը-վի դը Ֆոժեր/Ֆոժեր |
FR |
Marc de Bourgogne / Eau-de-vie de marc de Bourgogne |
Մար դը Բուրգոնյ/ Ըյո-դը-վի դը մար դը Բուրգոնյ |
FR |
Marc de Champagne / Eau-de-vie de marc de Champagne |
Մար դը Շամպանյ/ Օ-դը-վի դը մար դը Շամպանյ |
FR |
Marc des Côtes-du-Rhône / Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône |
Մար դե Կոտ-դյու-Ռոն/ Օ-դը-վի դը մար դե Կոտ դյու Ռոն |
FR |
Marc du Bugey / Eau-de-vie de marc originaire de Bugey |
Մար դյու Բյուժե/ Օ-դը-վի դը մար օրիժիներ դը Բյուժե |
FR |
Marc de Provence / Eau-de-vie de marc originaire de Provence |
Մար դը Պրովանս/ Օ-դը-վի դը մար օրիժիներ դը Պրովանս |
FR |
Marc de Savoie / Eau-de-vie de marc originaire de Savoie |
Մար դը Սավուա/ Օ-դը-վի դը մար օրիժիներ դը Սավուա |
FR |
Marc du Languedoc / Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc |
Մար դյու Լանգուեդոկ/ Օ-դը-վի դը մր օրիժիներ դյու Լանգուեդոկ |
FR |
Eau-de-vie de poiré de Normandie |
Օ-դը-վի դը պուարե դը Նորմանդի |
FR |
Eau-de-vie de vin de la Marne |
Օ-դը-վի դը վեն դը լա Մարն |
FR |
Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône |
Օ-դը-վի դը վեն դե Կոտ-դյու-Ռոն |
FR |
Eau-de-vie de vin originaire du Bugey |
Օ-դը-վի դը վեն օրինիներ դյու Բյուժե |
FR |
Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc |
Օ-դը-վի դը վեն օրիժիներ դյու Լանգեդոկ |
FR |
Eau-de-vie des Charentes |
Օ-դը-վի դե Շարանտ |
FR |
Fine Bordeaux |
Ֆին Բորդո |
FR |
Fine de Bourgogne |
Ֆին դը Բուրգոնյ |
FR |
Framboise d'Alsace |
Ֆրամբուազ դ՛Ալզաս |
FR (departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62)) |
Genièvre Flandres Artois |
Ժենյեվր Ֆլանդրը Արտուա |
FR |
Kirsch d'Alsace |
Կիրշ դ՛Ալզաս |
FR |
Kirsch de Fougerolles |
Կիրշ դը Ֆուժրոլ |
FR |
Marc d'Alsace Gewürztraminer |
Մարկ դ՛Ալզաս Գևյուրցտռամիներ |
FR |
Marc d'Auvergne |
Մարկ դ՛Օվերնյ |
FR |
Marc du Jura |
Մարկ դյու Յուռա |
FR |
Mirabelle d'Alsace |
Միրաբել դ՛Ալզաս |
FR |
Mirabelle de Lorraine |
Միրաբել դը Լորեն |
FR |
Pommeau de Bretagne |
Պոմո դը Բրետանյ |
FR |
Pommeau de Normandie |
Պոմո դե Նորմանդի |
FR |
Pommeau du Maine |
Մոնո դյու Մեն |
FR |
Quetsch d'Alsace |
Քետցր դ՛Ալզաս |
FR |
Ratafia de Champagne |
Ռատաֆիա դը Շամպանյ |
FR |
Rhum de la Guadeloupe |
Ռյում դը լա Գուադելուպ |
FR |
Rhum de la Guyane |
Ռյում դը լա Գիյան |
FR |
Rhum de la Martinique |
Ռյում դը լա Մարտինիկ |
FR |
Rhum de la Réunion |
Ռյում դը լա Ռեունյոն |
FR |
Rhum de sucrerie de la Baie du Galion |
Ռյում դը սուկրերի դը լա Բէ դյու Գալիոն |
FR |
Rhum des Antilles françaises |
Ռյում դեզ Անտիյ ֆրանսեզ |
FR |
Rhum des départements français d'outre-mer |
Ռյում դե դեպարտման ֆրանսե դ՛ուտրը մեր |
FR |
Whisky alsacien / Whisky d'Alsace |
Վիսկի ալզասիան/ Վիսկի դ՛Ալզաս |
FR |
Whisky breton / Whisky de Bretagne |
Վիսկի բրետոն/ Վիսկի դը բրետանյ |
DE |
Bärwurz |
Բերվուրց |
DE |
Bayerischer Gebirgsenzian |
Բայերիշեր Գեբիրգզենցիան |
DE |
Bayerischer Kräuterlikör |
Բայերիշեր Քրաութերլիքյոր |
DE |
Benediktbeurer Klosterlikör |
Բենեդիկտբոյրեր Կլոսթերլիքյոր |
DE |
Berliner Kümmel |
Բերլիներ Քյումմել |
DE |
Blutwurz |
Բլյութվուրց |
DE |
Chiemseer Klosterlikör |
Քիմզեեր Քլոսթերլիկյոր |
DE |
Deutscher Weinbrand |
Դոյչեր Վայնբրանդ |
DE |
Emsländer Korn / Kornbrand |
Էմսլենդեր Քորն/Քորնբրանդ |
DE |
Ettaler Klosterlikör |
Էթալլեր Քլոսթերլիքյոր |
DE |
Fränkischer Obstler |
Ֆրենքիշեր Oբսթլեր |
DE |
Fränkisches Kirschwasser |
Ֆրենքիշես Քիրշվասսեր |
DE |
Fränkisches Zwetschgenwasser |
Ֆրենքիշես Ցվեթշգենվասսեր |
DE |
Hamburger Kümmel |
Համբուրգեր Քյումմել |
DE |
Haselünner Korn / Kornbrand |
Հազելյուններ Քորն/Քորնբրանդ |
DE |
Hasetaler Korn / Kornbrand |
Հազեթալեռ Քորն/Քորնբրանր |
DE |
Hüttentee |
Հյութթենթե |
DE |
Königsberger Bärenfang |
Քյոնիգսբերգեր Բերենֆանգ |
DE |
Münchener Kümmel |
Մյունխեներ Քյումմել |
DE |
Münsterländer Korn / Kornbrand |
Մյունշտերլենդեր Քորն/Քորնբրանդ |
DE |
Ostfriesischer Korngenever |
Օսթֆրիզիշեր Քորնգենեվեր |
DE |
Ostpreußischer Bärenfang |
Օսթփրոյզիշեր Բերենֆանգ |
DE |
Pfälzer Weinbrand |
Փֆելցեր Վայնբրանդ |
DE |
Rheinberger Kräuter |
Րայնբերգեր Քրոյթեր |
DE |
Schwarzwälder Himbeergeist |
Շվարցվալդեր Հիմբերգայսթ |
DE |
Schwarzwälder Kirschwasser |
Շվարցվալդեր Քիրշվասսեր |
DE |
Schwarzwälder Mirabellenwasser |
Շվարցվալդեր Միրաբելլենվասսեր |
DE |
Schwarzwälder Williamsbirne |
Շվարցվալդեր Վիլիամսբիրնե |
DE |
Schwarzwälder Zwetschgenwasser |
Շվարցվելդեր Ցվեթշգենվվասսեր |
DE |
Sendenhorster Korn / Kornbrand |
Զենդենհորսեր Քորն/Քորնբրանդ |
DE |
Steinhäger |
Շթայնհեգեր |
GR |
Κίτρο Νάξου / Kitro of Naxos |
Կիտրո Նաքսոս |
GR |
Κουμκουάτ Κέρκυρας / Koum Kouat of Corfou |
Կումկուատ Կերկիրաս / Կում Կուատ օֆ Կորֆու |
GR |
Μαστίχα Χίου / Masticha of Chios |
Մաստիխա Խիու / Մասթիխա օֆ Խիոս |
GR |
Ούζο Θράκης / Ouzo of Thrace |
Ուզո Թրակիս / Ուզո օֆ Թրեյս |
GR |
Ούζο Καλαμάτας / Ouzo of Kalamata |
Ուզո Կալամատաս / Ուզո օֆ Կալամատա |
GR |
Ούζο Μακεδονίας / Ouzo of Macedonia |
Ուզո Մակեդոնիաս / Ուզո օֆ Մասեդոնիա |
GR |
Ούζο Μυτιλήνης / Ouzo of Mitilene |
Ուզո Միտիլինիս / Ուզո օֆ Միտիլենե |
GR |
Ούζο Πλωμαρίου / Ouzo of Plomari |
Ուզո Պլոմարիու / Ուզո օֆ Պլոմարի |
GR |
Τεντούρα / Tentoura |
Տենտուրա |
GR |
Τσικουδιά Κρήτης / Tsikoudia of Crete |
Ցիկուդյա Կրիտիս / Ցիկուդիա օֆ Կրետե |
GR |
Τσικουδιά / Tsikoudia |
Ցիկուդյա / Ցիկուդիա |
GR |
Τσίπουρο Θεσσαλίας / Tsipouro of Thessaly |
Ցիպուրո Թեսալիաս / Ցիպուռո օֆ Թեսալի |
GR |
Τσίπουρο Μακεδονίας / Tsipouro of Macedonia |
Ցիպուրո Մակեդոնիաս / Ցիպուռո օֆ Մասեդոնիա |
GR |
Τσίπουρο Τυρνάβου / Tsipouro of Tyrnavos |
Ցիպուրո Տիրնավու / Ցիպուռո օֆ Տիրնավոս |
GR |
Τσίπουρο / Tsipouro |
Ցիպուրո / Ցիպուռո |
HU |
Békési Szilvapálinka |
Բեկեշի Սիլվապալինկա |
HU |
Gönci Barackpálinka |
Գյոնծի Բառածկպալինկա |
HU |
Kecskeméti Barackpálinka |
Կեչկեմետի Բառածկպալինկա |
HU |
Szabolcsi Almapálinka |
Սաբոլչի Ալմապալինկա |
HU |
Szatmári Szilvapálinka |
Սատմարի Սիլվապալինկա |
HU |
Törkölypálinka |
Տյորկյոյպալինկա |
HU |
Újfehértói meggypálinka |
Ույֆեհերտոի մեձձպալինկա |
IE |
Irish Cream |
Այրիշ Քրիմ |
IE |
Irish Poteen / Irish Poitín |
Այրիշ Պոտին |
IE |
Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky |
Այրիշ Վիսկի / Իշկյը Բյահը Էրյընյըխ |
IT |
Aprikot trentino / Aprikot del Trentino |
Ապրիկոտ տրենտինո/ Ապրիկոտ դել Տրենտինո |
IT |
Brandy italiano |
Բրենդի իտալիանո |
IT |
Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino |
Դիստիլատո դի մելե տրենտինո/ Դիստիլատո դի մելե դել Տրենտինո |
IT |
Genepì del Piemonte |
Ջենեպի դել Պիեմոնտե |
IT |
Genepì della Valle d'Aosta |
Գենեպի դելա Վալե դ՛Աոստա |
IT |
Genziana trentina / Genziana del Trentino |
Ջենցիանա տրենտինա/ Ջենցիանա դել Տրենտինո |
IT |
Grappa |
Գռապա |
IT |
Grappa di Barolo |
Գռապա դի Բարոլո |
IT |
Grappa di Marsala |
Գռապա դի Մարսալա |
IT |
Grappa friulana / Grappa del Friuli |
Գռապա ֆրիուլանա/ Գռապա դել Ֆրիուլի |
IT |
Grappa lombarda / Grappa di Lombardia |
Գռապա լոմբարդա/ Գռապա դի Լոմբարդիա |
IT |
Grappa piemontese / Grappa del Piemonte |
Գռապա պիեմոնտեզե/ Գռապա դել Պիեմոնտե |
IT |
Grappa siciliana / Grappa di Sicilia |
Գռապա սիչիլիանա/ Գռապա դի Սիչիլիա |
IT |
Grappa trentina / Grappa del Trentino |
Գռապա տրենտինա/ Գռապա դել Տրենտինո |
IT |
Grappa veneta / Grappa del Veneto |
Գռապա վենետա/ Գռապա դել Վենետո |
IT |
Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano |
Կիրշ Ֆրիուլանո/ Կիրշվասեր Ֆրիուլանո |
IT |
Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino |
Կիրշ Տրենտինո/ Կիրշվասեր Տրենտինո |
IT |
Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto |
Կիրշ Վենետո/ Կիրշվասեր Վենետո |
IT |
Liquore di limone della Costa d'Amalfi |
Լիկուորե դի լիմոնե դելա Կոստա դ՛Ամալֆի |
IT |
Liquore di limone di Sorrento |
Լիկուորե դի լիմոնե դի Սորենտո |
IT |
Mirto di Sardegna |
Միռտո դի Սարդենյա |
IT |
Nocino di Modena |
Նոչինո դի Մոդենա |
IT |
Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia |
Սլիվովից դել Ֆրիուլի-Վենեցիա Ջուլիա |
IT |
Sliwovitz del Veneto |
Սլիվովից դել Վենետո |
IT |
Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino |
Սլիվովից տրենտինո/ Սլիվովից դել Տրենտինո |
IT |
Südtiroler Enzian / Genziana dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր էնցիան/ Ջենցիանա դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Գոլդեն Դելիշիուս/ Գոլդեն Դելիշիուս դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Գռապա/ Գռապա դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Գռավենշտայներ/ Գռավենշտայներ դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Կիրշ/ Կիրշ դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Մարիլլե/ Մարիլլե դել՛ Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Oբստլեռ/ Oբստլեր դել՛ Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Ուիլիամս/ Ուլիամս դել՛Ալտո Ադիջե |
IT |
Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige |
Սուդտիրոլեր Զվեցշգելեռ/ Զվեցշլեգեր դել՛ալտո Ադիջե |
IT |
Williams friulano / Williams del Friuli |
Վիլիամս ֆրիուլանո/ Վիլիամս դել Ֆրիուլի |
IT |
Williams trentino / Williams del Trentino |
Վիլիամս տրենտինո/ Վիլիամս դել Տրենտինո |
LT |
Originali lietuviška degtinė/ Original Lithuanian vodka |
Օրիգինալի լյետւվիշկա դեգտինե / Օրիջինալ Լիթուենյան վոդկա |
LT |
Samanė |
Սամանե |
LT |
Trauktinė |
Տռաուկտինե |
LT |
Trauktinė Dainava |
Տռաուկտինե Դաինավա |
LT |
Trauktinė Palanga |
Տռաուկտինե Պալանգա |
LT |
Trejos devynerios |
Տռեժոս դեվիներյոս |
LT |
Vilniaus Džinas / Vilnius Gin |
Վիլնյաուս Ջինաս / Վիլնիուս Ջին |
FR, IT |
Génépi des Alpes / Genepì degli Alpi |
Ջենեպի դեզ Ալպ/ Ջենեպի դելի Ալպի |
BE, NL, FR (departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62)), DE (Saksamaa liidumaad Nordrhein-Westfalen ja Niedersachsen) |
Genièvre aux fruits / Vruchtenjenever / Jenever met vruchten / Fruchtgenever |
Ժենիվրը օ ֆրուի/ Վրուխտենժենեվեր/ ժենեվեր մետ ֆռուխտեն/ Ֆրուխտգենեվեռ |
BE, NL, FR (departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62)) |
Genièvre de grains / Graanjenever / Graangenever |
Ջենիեվրը դը գրեն/ Ջենիեվրը դ գրեն/ Գրանժենեվեր/ Գրանջենեվեր |
BE, NL, FR (departemangud Nord (59) ja Pas-de-Calais (62)), DE (Saksamaa liidumaad Nordrhein-Westfalen ja Niedersachsen) |
Genièvre / Jenever / Genever |
Ժենիեվրը/ ժենեվեր/ ժենեվեր |
BE, NL |
Jonge jenever / jonge genever |
Յոնգե յենեվեր/ Յոնգե ժենեվեր |
DE, AT, BE (saksakeelsed piirkonnad) |
Korn / Kornbrand |
Կորն/ Կորնբրանդ |
BE, NL |
Oude jenever / oude genever |
Աուդե յենեվեր/ Աուդե խենեվեր |
CY, GR |
Ouzo / Oύζο |
Ուզո |
HU, AT (aprikoosist valmistatud kanged alkohoolsed joogid, mis on toodetud ainult järgmistes liidumaades: Niederösterreich, Burgenland, Steiermark, Wien) |
Pálinka |
Պալինկա |
PL |
Põhja-Podlaasia madalikult pärit ürdiviin, mis on maitsestatud hariliku lõhnheinaga / Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej |
Հերբալ վոդկա ֆրոմ դը Նորդ Պոդլասիե լոուլանդ արոմատայզդ ուիթ ըն էքստրակտ օֆ բիզոն գրաս / Վուդկա զյոլովա զ Նիզինի Պուլնոծնոպոդլասկյեյ արոմատիզովանա եկստրակեմ զ տրավի ժուբրովեյ |
PL |
Polish Cherry |
Պոլիշ Չերի |
PL |
Polska Wódka / Polish Vodka |
Պոլսկա Վուդկա / Պոլիշ Վոդկա |
PT |
Aguardente Bagaceira Alentejo |
Ագուարդենտե Բագասեյիա Ալենտեժո |
PT |
Aguardente Bagaceira Bairrada |
Ագուարդենտե Բագասեյիա Բայռադա |
PT |
Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes |
Ագուարդենտե Բագասեյիա դա Ռեժաո դոս Վինյոս Վերդես |
PT |
Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes |
Ագուարդենտե դե Վինյո դա Ռեժաո դոս Վինոս Վերդես |
PT |
Aguardente de Vinho Alentejo |
Ագուարդենտե դե Վինյո Ալենտեժո |
PT |
Aguardente de Vinho Douro |
Ագուարդենտեդե Վինյո Դoուրո |
PT |
Aguardente de Vinho Lourinhã |
Ագուարդենտե դե Վինյո Լoուրինյա |
PT |
Aguardente de Vinho Ribatejo |
Ագուարդենտե դե Վինյո Ռիբատեժո |
PT |
Medronho do Algarve |
Մեդրոնյո դո Ալգրավե |
PT |
Poncha da Madeira |
Պոնշա դա Մադեյրա |
PT |
Rum da Madeira |
Ռում դա Մադեյրա |
RO |
Horincă de Cămârzana |
Հորինկա դե Կամարզանա |
RO |
Pălincă |
Պալինկա |
RO |
Țuică de Argeș |
Ծուիկա դե Արջեշ |
RO |
Țuică Zetea de Medieșu Aurit |
Ծուիկա Զետեա դե Մեդիեշու Աուրիտ |
RO |
Vinars Murfatlar |
Վինարս Մուրֆատլար |
RO |
Vinars Segarcea |
Վինարս Սեգարչեա |
RO |
Vinars Târnave |
Վինարս Տիրնավե |
RO |
Vinars Vaslui |
Վինարս Վասլուի |
RO |
Vinars Vrancea |
Վինարս Վրանչեա |
SK |
Spišská borovička |
Սպիշսկա բոռովիչկա |
SI |
Brinjevec |
Բռինյեվեց |
SI |
Dolenjski sadjevec |
Դոլենյսկի սադյեվեց |
SI |
Domači rum |
Դոմաչի ռում |
SI |
Janeževec |
Իանեժեվեց |
SI |
Orehovec |
Օրեհովեց |
SI |
Pelinkovec |
Պելինկովեց |
SI |
Slovenska travarica |
Սլովենսկա տռավարիցա |
ES |
Aguardiente de hierbas de Galicia |
Ագուարդիենտե դե իերբաս դե Գալիկա |
ES |
Aguardiente de sidra de Asturias |
Ագուարդիենտե դե սիդրա դե Աստուրիաս |
ES |
Anís Paloma Monforte del Cid |
Անիս Պալոմա Մոնֆորտե դել Սիդ |
ES |
Aperitivo Café de Alcoy |
Ապերիտիվո Կաֆե դե Ալկոյ |
ES |
Brandy de Jerez |
Բրենդի դե Խերես |
ES |
Brandy del Penedés |
Բրենդի դել Բենդես |
ES |
Cantueso Alicantino |
Կանտուեսո Ալիկանտինո |
ES |
Chinchón |
Չինչոն |
ES |
Gin de Mahón |
Ջին դե Մահոն |
ES |
Herbero de la Sierra de Mariola |
Էրբերո դե լա Սիեռա դե Մարիոլա |
ES |
Hierbas de Mallorca |
Իերբաս դե Մայորկա |
ES |
Hierbas Ibicencas |
Իերբաս Իբիսենկաս |
ES |
Licor café de Galicia |
Լիկոր կաֆե դե Գալիսիա |
ES |
Licor de hierbas de Galicia |
Լիկոր դե իերբաս դե Գալիսիա |
ES |
Orujo de Galicia |
Օրուխո դե Գալիսիա |
ES |
Pacharán navarro |
Պաչարան նավառո |
ES |
Palo de Mallorca |
Պալո դե Մայորկա |
ES |
Ratafia catalana |
Ռատիֆիա կատալանյա |
ES |
Ronmiel de Canarias |
Ռոնմյել դե Կանարիաս |
SE |
Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit |
Սվենսկ Ակուավիտ/Սվենսկ Ակվավիտ/ Սուիդիշ Ակվավիտ |
SE |
Svensk Punsch / Swedish Punch |
Սվենսկ Պունչ/ Սուիդիշ Փանչ |
SE |
Svensk Vodka / Swedish Vodka |
Սվենսկ Վոդկա/ Սուիդիշ Վոդկա |
GB |
Scotch Whisky |
Սկոչ Վիսկի |
GB |
Somerset Cider Brandy |
Սոմերսեթ Սայդեր Բրենդի |
4. Veinide loetelu
Liikmesriik |
Kaitstav nimetus |
Samaväärne nimetus / transkriptsioon ladina tähestikus |
Transkriptsioon armeenia tähestikus |
Kaitse liik (KPN/KGT) |
AT |
Bergland |
|
Բերգլանդ |
KGT |
AT |
Burgenland |
|
Բուրգենլանդ |
KPN |
AT |
Carnuntum |
|
Կարնուտում |
KPN |
AT |
Eisenberg |
|
Այզենբեռգ |
KPN |
AT |
Kamptal |
|
Կամպթալ |
KPN |
AT |
Kärnten |
|
Կարնտեն |
KPN |
AT |
Kremstal |
|
Կրեմստալ |
KPN |
AT |
Leithaberg |
|
Լայտհաբեռգ |
KPN |
AT |
Mittelburgenland |
|
Միտելբուրգենլանդ |
KPN |
AT |
Neusiedlersee |
|
Նոյսիեդլեռզե |
KPN |
AT |
Neusiedlersee-Hügelland |
|
Նոյսիեդլեռսե-Հյուգելանդ |
KPN |
AT |
Niederösterreich |
|
Նիեդեռօյստեռայխ |
KPN |
AT |
Oberösterreich |
|
Օբեռօյսեռայխ |
KPN |
AT |
Salzburg |
|
Զալցբուրգ |
KPN |
AT |
Steiermark |
|
Ստայեռմառկ |
KPN |
AT |
Steirerland |
|
Շտայեռլանդ |
KGT |
AT |
Südburgenland |
|
Սուդբուռգենլանդ |
KPN |
AT |
Süd-Oststeiermark |
|
Սուդ-Օսթսթայեռմարկ |
KPN |
AT |
Südsteiermark |
|
Սուդսթայեռմարկ |
KPN |
AT |
Thermenregion |
|
Թեռմենրեգիոն |
KPN |
AT |
Tirol |
|
Տիրոլ |
KPN |
AT |
Traisental |
|
Թրայզենթալ |
KPN |
AT |
Vorarlberg |
|
Վորարլբերգ |
KPN |
AT |
Wachau |
|
Վախաու |
KPN |
AT |
Wagram |
|
Վագրամ |
KPN |
AT |
Weinland |
|
Վայնլանդ |
KGT |
AT |
Weinviertel |
|
Վայնֆիռթել |
KPN |
AT |
Weststeiermark |
|
Վեսթսթայեռմարկ |
KPN |
AT |
Wien |
|
Վին |
KPN |
BE |
Côtes de Sambre et Meuse |
|
Կոտ դե Սամբր է Մյոզ |
KPN |
BE |
Cremant de Wallonie |
|
Կրեման դե Վալոնի |
KPN |
BE |
Hagelandse wijn |
|
Հագելանդսե վեյն |
KPN |
BE |
Haspengouwse wijn |
|
Հասպենգաուսե վեյն |
KPN |
BE |
Heuvellandse wijn |
|
Հյովելանդսե վեյն |
KPN |
BE |
Vin de pays des jardins de Wallonie |
|
Վեն դը պեյ դե ժարդեն դը Վալոնի |
KGT |
BE |
Vin mousseux de qualité de Wallonie |
|
Վեն մուսյո դը կալիտե դե Վալոնի |
KPN |
BE |
Vlaamse landwijn |
|
Վլամսե լանդվեյն |
KGT |
BE |
Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |
|
Վլամսե մուսեռենդե կվալիտեյտսվեյն |
KPN |
BG |
Cakap |
Sakar |
Սակար |
KPN |
BG |
Асеновград |
Asenovgrad |
Ասենովգռադ |
KPN |
BG |
Болярово |
Bolyarovo |
Բոլյառովո |
KPN |
BG |
Брестник |
Brestnik |
Բռեստնիկ |
KPN |
BG |
Варна |
Varna |
Վառնա |
KPN |
BG |
Велики Преслав |
Veliki Preslav |
Վելիկի Պռեսլավ |
KPN |
BG |
Видин |
Vidin |
Վիդին |
KPN |
BG |
Враца |
Vratsa |
Վռացա |
KPN |
BG |
Върбица |
Varbitsa |
Վառբիցա |
KPN |
BG |
Долината на Струма |
Struma valley |
Դոլինատա նա Ստռումա |
KPN |
BG |
Драгоево |
Dragoevo |
Դռագոեվո |
KPN |
BG |
Дунавска равнина |
Danube Plain |
Դունավսկա ռավնինա |
KGT |
BG |
Евксиноград |
Evksinograd |
Էվկսինոգռադ |
KPN |
BG |
Ивайловград |
Ivaylovgrad |
Իվայլովգռադ |
KPN |
BG |
Карлово |
Karlovo |
Կառլովո |
KPN |
BG |
Карнобат |
Karnobat |
Կառնոբադ |
KPN |
BG |
Ловеч |
Lovech |
Լովեչ |
KPN |
BG |
Лозица |
Lozitsa |
Լոզիցա |
KPN |
BG |
Лом |
Lom |
Լոմ |
KPN |
BG |
Любимец |
Lyubimets |
Լյուբիմեց |
KPN |
BG |
Лясковец |
Lyaskovets |
Լյասկովեց |
KPN |
BG |
Мелник |
Melnik |
Մելնիկ |
KPN |
BG |
Монтана |
Montana |
Մոնտանա |
KPN |
BG |
Нова Загора |
Nova Zagora |
Նովա Զագոռա |
KPN |
BG |
Нови Пазар |
Novi Pazar |
Նովի Պազառ |
KPN |
BG |
Ново село |
Novo Selo |
Նովո սելո |
KPN |
BG |
Оряховица |
Oryahovitsa |
Օռյախովիցա |
KPN |
BG |
Павликени |
Pavlikeni |
Պավլիկենի |
KPN |
BG |
Пазарджик |
Pazardjik |
Պազառջիկ |
KPN |
BG |
Перущица |
Perushtitsa |
Պեռուշտիցա |
KPN |
BG |
Плевен |
Pleven |
Պլեվեն |
KPN |
BG |
Пловдив |
Plovdiv |
Պլովդիվ |
KPN |
BG |
Поморие |
Pomorie |
Պոմորիե |
KPN |
BG |
Русе |
Ruse |
Ռուսե |
KPN |
BG |
Сандански |
Sandanski |
Սանդանսկի |
KPN |
BG |
Свищов |
Svishtov |
Սվիշտով |
KPN |
BG |
Септември |
Septemvri |
Սեպտեմվրի |
KPN |
BG |
Славянци |
Slavyantsi |
Սլավյանցի |
KPN |
BG |
Сливен |
Sliven |
Սլիվեն |
KPN |
BG |
Стамболово |
Stambolovo |
Ստամբոլովո |
KPN |
BG |
Стара Загора |
Stara Zagora |
Ստառա զագոռա |
KPN |
BG |
Сунгурларе |
Sungurlare |
Սունգուռլառե |
KPN |
BG |
Сухиндол |
Suhindol |
Սուխինդոլ |
KPN |
BG |
Тракийска низина |
Thracian Lowlands |
Տռակիյսկա նիզինա |
KGT |
BG |
Търговище |
Targovishte |
Տըռգովիշե |
KPN |
BG |
Хан Крум |
Khan Krum |
Խան Կռում |
KPN |
BG |
Хасково |
Haskovo |
Խասկովո |
KPN |
BG |
Хисаря |
Hisarya |
Խիսարյա |
KPN |
BG |
Хърсово |
Harsovo |
Խըռսովո |
KPN |
BG |
Черноморски район |
Northen Black Sea |
Չեռնոմոռսկի ռայոն |
KPN |
BG |
Шивачево |
Shivachevo |
Շիվաչեվո |
KPN |
BG |
Шумен |
Shumen |
Շումեն |
KPN |
BG |
Южно Черноморие |
Southern Black Sea Coast |
Յուժնո Չեռնոմորիե |
KPN |
BG |
Ямбол |
Yambol |
Յամբոլ |
KPN |
HR |
Dalmatinska zagora |
|
Դալմատինսկա զագոռա |
KPN |
HR |
Dingač |
|
Դինգաչ |
KPN |
HR |
Hrvatska Istra |
|
Հռվատսկա իստռա |
KPN |
HR |
Hrvatsko Podunavlje |
|
Հռվատսկո Պոդունավլյե |
KPN |
HR |
Hrvatsko primorje |
|
Հռվատսկո պրիմորիյե |
KPN |
HR |
Istočna kontinentalna Hrvatska |
|
Իտոսնա կոնտինենտալնա Հռվատսկա |
KPN |
HR |
Moslavina |
|
Մոսլավինա |
KPN |
HR |
Plešivica |
|
Պլեշիվիցա |
KPN |
HR |
Pokuplje |
|
Պոկուպլյե |
KPN |
HR |
Prigorje-Bilogora |
|
Պռիգորյե- Բիլգոռոա |
KPN |
HR |
Primorska Hrvatska |
|
Պրիմոռսկա Հռվատսկա |
KPN |
HR |
Sjeverna Dalmacija |
|
Սյևեռնա Դալմացիյա |
KPN |
HR |
Slavonija |
|
Սլավոնիյա |
KPN |
HR |
Srednja i Južna Dalmacija |
|
Սռեդնյա ի յուժնա Դալմացիյա |
KPN |
HR |
Zagorje – Međimurje |
|
Զագորյե-Մեդյիմուրյե |
KPN |
HR |
Zapadna kontinentalna Hrvatska |
|
Զաբադնա կոնտինենտալնա Հրվատսկա |
KPN |
CY |
Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης |
Vouni Panayia – Ambelitis |
Վունի Պանայաս – Ամբելիտիս |
KPN |
CY |
Κουμανδαρία |
Commandaria |
Կումանդարիա |
KPN |
CY |
Κρασοχώρια Λεμεσού |
Krasohoria Lemesou |
Կրասոխորյա Լեմեսու |
KPN |
CY |
Κρασοχώρια Λεμεσού – Αφάμης |
Krasohoria Lemesou – Afames |
Կրասոխորյա Լեմեսու – Աֆամիս |
KPN |
CY |
Κρασοχώρια Λεμεσού – Λαόνα |
Krasohoria Lemesou – Laona |
Կրասոխորյա Լեմեսու – Լաոնա |
KPN |
CY |
Λαόνα Ακάμα |
Laona Akama |
Լաոնա Ակամա |
KPN |
CY |
Λάρνακα |
Larnaka |
Լառնակա |
KGT |
CY |
Λεμεσός |
Lemesos |
Լեմեսոս |
KGT |
CY |
Λευκωσία |
Lefkosia |
Լեֆկոսիա |
KGT |
CY |
Πάφος |
Pafos |
Պաֆոս |
KGT |
CY |
Πιτσιλιά |
Pitsilia |
Պիցիլյա |
KPN |
CZ |
Čechy |
|
Չեխի |
KPN |
CZ |
české |
|
Չեսկէ |
KGT |
CZ |
Litoměřická |
|
Լիտոմյերժիսկա |
KPN |
CZ |
Mělnická |
|
Մյելնիծկա |
KPN |
CZ |
Mikulovská |
|
Միկուլովսկա |
KPN |
CZ |
Morava |
|
Մորավա |
KPN |
CZ |
moravské |
|
Մորավսկե |
KGT |
CZ |
Novosedelské Slámové víno |
|
Նովոսեդելսկէ Սլամովէ վինո |
KPN |
CZ |
Slovácká |
|
Սլովածկա |
KPN |
CZ |
Šobes |
|
Շոբես |
KPN |
CZ |
Šobeské víno |
|
Շոբեսկէ վինո |
KPN |
CZ |
Velkopavlovická |
|
Վելկոպավլովիծկա |
KPN |
CZ |
Znojemská |
|
Զնոյեմսկա |
KPN |
CZ |
Znojmo |
|
Զնոյմո |
KPN |
DK |
Bornholm |
|
Բոռհոլմ |
KGT |
DK |
Fyn |
|
Վին |
KGT |
DK |
Jylland |
|
Ժիլանդ |
KGT |
DK |
Sjælland |
|
Սժաելանդ |
KGT |
FR |
Agenais |
|
Աժենե |
KGT |
FR |
Ain |
|
Էն |
KGT |
FR |
Ajaccio |
|
Այաչո / Այաչչո |
KPN |
FR |
Allobrogie |
|
Ալոբռոժի |
KGT |
FR |
Aloxe-Corton |
|
Ալոքս-կորտոն |
KPN |
FR |
Alpes-de-Haute-Provence |
|
Ալպ-դը-Oտ-Պռովանս |
KGT |
FR |
Alpes-Maritimes |
|
Ալպ-Մարիտիմ |
KGT |
FR |
Alpilles |
|
Ալպիյ |
KGT |
FR |
Alsace |
|
Ալզաս |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten |
|
Ալզաս գռան կրյու Ալտանբեր դը Բերգբիետան |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Altenberg de Bergheim |
|
Ալզաս գռան կրյու Ալտանբեր դը Բերգայմ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim |
|
Ալզաս գռան կրյու Ալտանբեր դը Վոլքսայմ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Brand |
|
Ալզաս գռան կրյու Բրան |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Bruderthal |
|
Ալզաս գռան կրյու Բրուդերթալ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Eichberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Այշբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Engelberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Անժելբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Florimont |
|
Ալզաս գռան կրյու Ֆլորիմոն |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Frankstein |
|
Ալզաս գռան կրյու Ֆրանկշտայն |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Froehn |
|
Ալզաս գռան կրյու Ֆռոն |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Furstentum |
|
Ալզաս գռան կրյու Ֆուրստանտում |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Geisberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Գայսբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Gloeckelberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Գլոկելբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Goldert |
|
Ալզաս գռան կրյու Գոլդեռր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Hatschbourg |
|
Ալզաս գռան կրյու Ատշբուր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Hengst |
|
Ալզաս գռան կրյու Անգստ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kaefferkopf |
|
Ալզաս գռան կրյու Կաֆերկոպֆ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kanzlerberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Կանցլերբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kastelberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Կաստելբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kessler |
|
Ալզաս գռան կրյու Կեսլեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kirchberg de Barr |
|
Ալզաս գռան կրյու Կիրշբեր դը Բար |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Birchberg de Ribeauvillé |
|
Ալզաս գռան կրյու Կիրշբեր դը Րիբովիյ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Kitterlé |
|
Ալզաս գռան կրյու Կիթերլե |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Mambourg |
|
Ալզաս գռան կրյու Մամբուր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Mandelberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Մանդելբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Marckrain |
|
Ալզաս գռան կրյու Մարկռեն |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Moenchberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Մոենշբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Muenchberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Մյոանշբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Ollwiller |
|
Ալզաս գռան կրյու Օլվիլեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Osterberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Օստերբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Pfersigberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Պֆերսիգբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Pfingstberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Պֆենգստբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Praelatenberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Պրաելատանբեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Rangen |
|
Ալզաս գռան կրյու Րանժան |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Rosacker |
|
Ալզաս գռան կրյու Րոսակեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Saering |
|
Ալզաս գռան կրյու Սեռենգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Schlossberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Շլոսբերգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Schoenenbourg |
|
Ալզաս գռան կրյու Շոենանբուր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Sommerberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Սոմերբերգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Sonnenglanz |
|
Ալզաս գռան կրյու Սոնենգլանց |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Spiegel |
|
Ալզաս գռան կրյու Սպիգել |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Sporen |
|
Ալզաս գռան կրյու Սպոռեն |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Steinert |
|
Ալզաս գռան կրյու Շտեյներ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Steingrubler |
|
Ալզաս գռան կրյու Ստեյնգրուբլեր |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Steinklotz |
|
Ալզաս գռան կրյու Ստեյնքլոց |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Vorbourg |
|
Ալզաս գռան կրյու Վորբուրգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Wiebelsberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Վիբելսբերգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Wineck-Schlossberg |
|
Ալզաս գռան կրյու վինեք-Շլոսբերգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Winzenberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Վինցենբերգ |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Zinnkoepflé |
|
Ալզաս գռան կրյու Ցինկյոպֆլե |
KPN |
FR |
Alsace grand cru Zotzenberg |
|
Ալզաս գռան կրյու Ցոցենբերգ |
KPN |
FR |
Anjou |
|
Անժու |
KPN |
FR |
Anjou Villages |
|
Անժու Վիլաժ |
KPN |
FR |
Anjou Villages Brissac |
|
Անժու Վիլաժ Բրիսակ |
KPN |
FR |
Anjou-Coteaux de la Loire |
|
Անժու-Կոտո դը լա Լուար |
KPN |
FR |
Arbois |
|
Արբուա |
KPN |
FR |
Ardèche |
|
Արդեշ |
KGT |
FR |
Ariège |
|
Արիեժ |
KGT |
FR |
Atlantique |
|
Ատլանտիկ |
KGT |
FR |
Aude |
|
Օդ |
KGT |
FR |
Auxey-Duresses |
|
Օքսե-Դյուրես |
KPN |
FR |
Aveyron |
|
Ավերոն |
KGT |
FR |
Bandol |
|
Բանդոլ |
KPN |
FR |
Banyuls |
|
Բանիուլս |
KPN |
FR |
Banyuls grand cru |
|
Բանիուլս գրան կրյու |
KPN |
FR |
Barsac |
|
Բարսակ |
KPN |
FR |
Bâtard-Montrachet |
|
Բատար-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Béarn |
|
Բեարն |
KPN |
FR |
Beaujolais |
|
Բոժոլե |
KPN |
FR |
Beaumes de Venise |
|
Բոմ դե Վենիզ |
KPN |
FR |
Beaune |
|
Բոն |
KPN |
FR |
Bellet |
|
Բելե |
KPN |
FR |
Bergerac |
|
Բերժերակ |
KPN |
FR |
Bienvenues-Bâtard-Montrachet |
|
Բիենվենյու-Բատար-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Blagny |
|
Բլանյի |
KPN |
FR |
Blanc Fumé de Pouilly |
|
Բլան Ֆյումե դը Պույի |
KPN |
FR |
Blaye |
|
Բլայե |
KPN |
FR |
Bonnes-Mares |
|
Բոն-Մար |
KPN |
FR |
Bonnezeaux |
|
Բոնեզո |
KPN |
FR |
Bordeaux |
|
Բորդո |
KPN |
FR |
Bordeaux supérieur |
|
Բորդո սուպերիյոր |
KPN |
FR |
Bouches-du-Rhône |
|
Բուշ դյու Ռոն |
KGT |
FR |
Bourg |
|
Բուր |
KPN |
FR |
Bourgeais |
|
Բուրժե |
KPN |
FR |
Bourgogne |
|
Բուրգոյն |
KPN |
FR |
Bourgogne aligoté |
|
Բուրգոյն ալիգոտե |
KPN |
FR |
Bourgogne grand ordinaire |
|
Բուրգոյն գրան օրդիներ |
KPN |
FR |
Bourgogne mousseux |
|
Բուրգոյն մուսյո |
KPN |
FR |
Bourgogne ordinaire |
|
Բուրգոյն օրդիներ |
KPN |
FR |
Bourgogne Passe-tout-grains |
|
Բուրգոյն Պաս-տու-գրեն |
KPN |
FR |
Bourgueil |
|
Բուրգեյ |
KPN |
FR |
Bouzeron |
|
Բուզերոն |
KPN |
FR |
Brouilly |
|
Բրույի |
KPN |
FR |
Brulhois |
|
Բրուլուա |
KPN |
FR |
Bugey |
|
Բյուժե |
KPN |
FR |
Buzet |
|
Բյուզե |
KPN |
FR |
Cabardès |
|
Կաբարդես |
KPN |
FR |
Cabernet d'Anjou |
|
Կաբարդե դ՛Անժու |
KPN |
FR |
Cabernet de Saumur |
|
Կաբերնե դը Սոմյուր |
KPN |
FR |
Cadillac |
|
կադիլակ |
KPN |
FR |
Cahors |
|
Կաոր |
KPN |
FR |
Calvados |
|
Կալվադոս |
KGT |
FR |
Canon Fronsac |
|
Կանոն Ֆրոնսակ |
KPN |
FR |
Cassis |
|
Կասի / Կասիս |
KPN |
FR |
Cathare |
|
Կատար |
KGT |
FR |
Cérons |
|
Սերոն |
KPN |
FR |
Cévennes |
|
Սեվան |
KGT |
FR |
Chablis |
|
Շաբլի |
KPN |
FR |
Chablis grand cru |
|
Շաբլի գրան կրյու |
KPN |
FR |
Chambertin |
|
Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Chambertin-Clos de Bèze |
|
Շամբերտեն-Կլո դը Բեզ |
KPN |
FR |
Chambolle-Musigny |
|
Շամբոլ-Մյուզինյի |
KPN |
FR |
Champagne |
|
Շամպայն |
KPN |
FR |
Chapelle-Chambertin |
|
Շաբել-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Charentais |
|
Շարանտե |
KGT |
FR |
Charlemagne |
|
Շարլեմայն |
KPN |
FR |
Charmes-Chambertin |
|
Շարմ-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Chassagne-Montrachet |
|
Շասայն-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Château-Chalon |
|
Շատո-Շալոն |
KPN |
FR |
Château-Grillet |
|
Շատո-Գրիյե |
KPN |
FR |
Châteaumeillant |
|
շատոմեյան |
KPN |
FR |
Châteauneuf-du-Pape |
|
Շատոըյունոֆ-դյու-Պապ |
KPN |
FR |
Châtillon-en-Diois |
|
Շատիյոն-ան-Դիուա |
KPN |
FR |
Chénas |
|
Շենա |
KPN |
FR |
Chevalier-Montrachet |
|
Շեվալյե-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Cheverny |
|
Շեվերնի |
KPN |
FR |
Chinon |
|
Շինոն |
KPN |
FR |
Chiroubles |
|
Շիրուբլ |
KPN |
FR |
Chorey-lès-Beaune |
|
Շորեյ-լե-Բոն |
KPN |
FR |
Cité de Carcassonne |
|
Սիտե դը Կարկասոն |
KGT |
FR |
Clairette de Bellegarde |
|
Կլերետ դը Բելգարդ |
KPN |
FR |
Clairette de Die |
|
Կլերետ դը Դի |
KPN |
FR |
Clairette du Languedoc |
|
Կլերետ դյու Լանգդոկ |
KPN |
FR |
Clos de la Roche |
|
Կլո դը լա Ռոշ |
KPN |
FR |
Clos de Tart |
|
Կլո դը Տար |
KPN |
FR |
Clos de Vougeot |
|
Կլո դը Վուժեո |
KPN |
FR |
Clos des Lambrays |
|
Կլո դե Լամբրեյ |
KPN |
FR |
Clos Saint-Denis |
|
Կլո Սեն-Դենի |
KPN |
FR |
Clos Vougeot |
|
Կլո Վուժեո |
KPN |
FR |
Collines Rhodaniennes |
|
Կոլին Ռոդանիան |
KGT |
FR |
Collioure |
|
Կոլիուր |
KPN |
FR |
Comté Tolosan |
|
Կոնտե Տոլոզան |
KGT |
FR |
Comtés Rhodaniens |
|
Կոնտե Ռոդենիան |
KGT |
FR |
Condrieu |
|
Կոնդռիյո |
KPN |
FR |
Corbières |
|
Կորբիեր |
KPN |
FR |
Corbières-Boutenac |
|
Կորբիեր-Բուտենա |
KPN |
FR |
Cornas |
|
Կորնա |
KPN |
FR |
Corrèze |
|
Կորեզ |
KGT |
FR |
Corse |
|
Կորզ |
KPN |
FR |
Corton |
|
Կորտոն |
KPN |
FR |
Corton-Charlemagne |
|
Կորտոն-Շարլմայն |
KPN |
FR |
Costières de Nîmes |
|
Կոստիեր դը Նիմ |
KPN |
FR |
Côte de Beaune |
|
Կոտ դը Բոն |
KPN |
FR |
Côte de Beaune-Villages |
|
Կոտ դը Բոն-Վիլաժ |
KPN |
FR |
Côte de Brouilly |
|
Կոտ դը Բրույի |
KPN |
FR |
Côte de Nuits-Villages |
|
Կոտ դը Նյուի-Վիլաժ |
KPN |
FR |
Côte Roannaise |
|
Կոտ Ռոնե |
KPN |
FR |
Côte Rôtie |
|
Կոտ Րոտի |
KPN |
FR |
Côte Vermeille |
|
Կոտ Վերմեյ |
KGT |
FR |
Coteaux Bourguignons |
|
Կոտո Բուրգինյոն |
KPN |
FR |
Coteaux champenois |
|
Կոտո շամպենուա |
KPN |
FR |
Coteaux Charitois |
|
Կոտո Շարիտուա |
KGT |
FR |
Coteaux d’Ensérune |
|
Կոտո դ՛Անսերյուն |
KGT |
FR |
Coteaux d'Aix-en-Provence |
|
Կոտո դ՛էս-ան-Պրովանս |
KPN |
FR |
Coteaux d'Ancenis |
|
Կոտո դ՛Անսենի |
KPN |
FR |
Coteaux de Coiffy |
|
Կոտո դը Կուաֆի |
KGT |
FR |
Coteaux de Die |
|
Կոտո դը Դի |
KPN |
FR |
Coteaux de Glanes |
|
Կոտո դը Գլան |
KGT |
FR |
Coteaux de l’Auxois |
|
Կոտո դը լ՛Օսուա |
KGT |
FR |
Coteaux de l'Aubance |
|
Կոտո դը լ՛Օբանս |
KPN |
FR |
Coteaux de Narbonne |
|
Կոտո դը Նարբոն |
KGT |
FR |
Coteaux de Peyriac |
|
Կոտո դը Պեյրիակ |
KGT |
FR |
Coteaux de Saumur |
|
Կոտո դը Սոմյուր |
KPN |
FR |
Coteaux de Tannay |
|
Կոտո դը Տանե |
KGT |
FR |
Coteaux des Baronnies |
|
Կոտո դը Բարոնի |
KGT |
FR |
Coteaux du Cher et de l'Arnon |
|
Կոտո դը Շեր Է դը լ՛Արնոն |
KGT |
FR |
Coteaux du Giennois |
|
Կոտո դը Ժիանուա |
KPN |
FR |
Coteaux du Languedoc |
|
Կոտո դյու Լանգեդոկ |
KPN |
FR |
Coteaux du Layon |
|
Կոտո դյու Լեյոն |
KPN |
FR |
Coteaux du Libron |
|
Կոտո դյու Լիբրոն |
KGT |
FR |
Coteaux du Loir |
|
Կոտո դյու Լուար |
KPN |
FR |
Coteaux du Lyonnais |
|
Կոտո դյու Լիոնե |
KPN |
FR |
Coteaux du Pont du Gard |
|
Կոտո դյու պոն դյու Գար |
KGT |
FR |
Coteaux du Quercy |
|
Կոտո դյու Կերսի |
KPN |
FR |
Coteaux du Vendômois |
|
Կոտո դյու դյու Վանդոմուա |
KPN |
FR |
Coteaux Varois en Provence |
|
Կոտո վարուա ան պրովանս |
KPN |
FR |
Côtes Catalanes |
|
Կոտ Կատալան |
KGT |
FR |
Côtes d'Auvergne |
|
Կոտ դ՛Օվերյն |
KPN |
FR |
Côtes de Bergerac |
|
Կոտ դը Բերժերակ |
KPN |
FR |
Côtes de Blaye |
|
Կոտ դը Բլայ |
KPN |
FR |
Côtes de Bordeaux |
|
Կոտ դը Բորդո |
KPN |
FR |
Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire |
|
Կոտ դը Բորդո-Սեն-Մակեր |
KPN |
FR |
Côtes de Bourg |
|
Կոտ դը Բուր |
KPN |
FR |
Côtes de Duras |
|
Կոտ դը Դյուրաս |
KPN |
FR |
Côtes de Gascogne |
|
Կոտ դը Գասկոյն |
KGT |
FR |
Côtes de Meuse |
|
Կոտ դը Մյոզ |
KGT |
FR |
Côtes de Millau |
|
Կոտ դը Միլո |
KPN |
FR |
Côtes de Montravel |
|
Կոտ դը Մոնտրավել |
KPN |
FR |
Côtes de Provence |
|
Կոտ դը Պրովանս |
KPN |
FR |
Côtes de Thau |
|
Կոտ դը Տո |
KGT |
FR |
Côtes de Thongue |
|
Կոտ դը Տոնգ |
KGT |
FR |
Côtes de Toul |
|
Կոտ դը Տուլ |
KPN |
FR |
Côtes du Forez |
|
Կոտ դյու Ֆորեզ |
KPN |
FR |
Côtes du Jura |
|
Կոտ դյու Ժուրա |
KPN |
FR |
Côtes du Marmandais |
|
Կոտ դյու Մարմանդե |
KPN |
FR |
Côtes du Rhône |
|
Կոտ դյու Ռոն |
KPN |
FR |
Côtes du Rhône Villages |
|
Կոտ դյու Ռոն Վիլաժ |
KPN |
FR |
Côtes du Roussillon |
|
Կոտ դյու Ռուսիյոն |
KPN |
FR |
Côtes du Roussillon Villages |
|
Կոտ դյու Ռուսիյոն Վիլաժ |
KPN |
FR |
Côtes du Tarn |
|
Կոտ դյու Տարն |
KGT |
FR |
Côtes du Vivarais |
|
Կոտ դյու Վիվարե |
KPN |
FR |
Cour-Cheverny |
|
Կուր-Շեվերնի |
KPN |
FR |
Crémant d'Alsace |
|
Կրեման դ՛Ալզաս |
KPN |
FR |
Crémant de Bordeaux |
|
Կրեման դը Բորդո |
KPN |
FR |
Crémant de Bourgogne |
|
Կրեման դը Բուրգոյն |
KPN |
FR |
Crémant de Die |
|
Կրեման դը Դի |
KPN |
FR |
Crémant de Limoux |
|
Կրեման դը Լիմու |
KPN |
FR |
Crémant de Loire |
|
Կրեման դը Լուար |
KPN |
FR |
Crémant du Jura |
|
Կրեման դյու Ժուրա |
KPN |
FR |
Criots-Bâtard-Montrachet |
|
Կրիո-Բատար-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Crozes-Ermitage |
|
Կրոազ-էրմիտաժ |
KPN |
FR |
Crozes-Hermitage |
|
Կրոազ-Երմիտաժ |
KPN |
FR |
Drôme |
|
Դրոմ |
KGT |
FR |
Duché d’Uzès |
|
Դուշե դ՛Ուզես |
KGT |
FR |
Echezeaux |
|
Էշեզյո |
KPN |
FR |
Entraygues – Le Fel |
|
Անտրայգ – Լյո Ֆել |
KPN |
FR |
Entre-deux-Mers |
|
Անտրը-դյո-Մեր |
KPN |
FR |
Ermitage |
|
Էրմիտաժ |
KPN |
FR |
Estaing |
|
Էստենգ |
KPN |
FR |
Faugères |
|
Ֆոժեր |
KPN |
FR |
Fiefs Vendéens |
|
Ֆյեֆ Վանդեն |
KPN |
FR |
Fitou |
|
Ֆիտու |
KPN |
FR |
Fixin |
|
Ֆիքսին |
KPN |
FR |
Fleurie |
|
Ֆլյորի |
KPN |
FR |
Floc de Gascogne |
|
Ֆլո դե Գասկոյն |
KPN |
FR |
Franche-Comté |
|
Ֆռանշ-Կոնտե |
KGT |
FR |
Fronsac |
|
Ֆրոնզակ |
KPN |
FR |
Frontignan |
|
Ֆրոնտինյան |
KPN |
FR |
Fronton |
|
Ֆրոնտոն |
KPN |
FR |
Gaillac |
|
Գեյակ |
KPN |
FR |
Gaillac premières côtes |
|
Գեյակ պռեմիեր կոտե |
KPN |
FR |
Gard |
|
Գար |
KGT |
FR |
Gers |
|
Ժեր |
KGT |
FR |
Gevrey-Chambertin |
|
Ժեվրեյ-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Gigondas |
|
Ժիգոնդաս |
KPN |
FR |
Givry |
|
Ժիվրի |
KPN |
FR |
Grand Roussillon |
|
Գրան Ռուսիյոն |
KPN |
FR |
Grands-Echezeaux |
|
Գրան-էշեզյո |
KPN |
FR |
Graves |
|
Գրավ |
KPN |
FR |
Graves de Vayres |
|
Գրավ դը Վեր |
KPN |
FR |
Graves supérieures |
|
Գրավ սուպերիյոր |
KPN |
FR |
Grignan-les-Adhémar |
|
Գրինյան-լեզ-Ադեմար |
KPN |
FR |
Griotte-Chambertin |
|
Գրիոտ-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Gros Plant du Pays nantais |
|
Գրո Պլան դյու Պեյ նանտե |
KPN |
FR |
Haute Vallée de l'Aude |
|
Օտ Վալե դը լ՛Ոդ |
KGT |
FR |
Haute Vallée de l'Orb |
|
Օտ Վալե դը լ՛Օրբ |
KGT |
FR |
Haute-Marne |
|
Օտ-Մարն |
KGT |
FR |
Hautes-Alpes |
|
Օտ-Ալպ |
KGT |
FR |
Haute-Vienne |
|
Օտ-Վիեն |
KGT |
FR |
Haut-Médoc |
|
Օտ-Մեդոկ |
KPN |
FR |
Haut-Montravel |
|
Օտ-Մոնտրավել |
KPN |
FR |
Haut-Poitou |
|
Օտ-Պուատու |
KPN |
FR |
Hermitage |
|
Էրմիտաժ |
KPN |
FR |
Île de Beauté |
|
Իյ դե Բոտե |
KGT |
FR |
Irancy |
|
Իրանսի |
KPN |
FR |
Irouléguy |
|
Իրուլժեգի |
KPN |
FR |
Isère |
|
Իսեր |
KGT |
FR |
Jasnières |
|
Ժասնիեր |
KPN |
FR |
Juliénas |
|
ժուլիեան |
KPN |
FR |
Jurançon |
|
Ժուասոն |
KPN |
FR |
La Grande Rue |
|
Լյո Գրան Ռյու |
KPN |
FR |
La Romanée |
|
Լա Ռոմանե |
KPN |
FR |
La Tâche |
|
Լա Տաշ |
KPN |
FR |
Ladoix |
|
Լադուա |
KPN |
FR |
Lalande-de-Pomerol |
|
Լալանդ-դը-Պոմերոլ |
KPN |
FR |
Landes |
|
Լանդ |
KGT |
FR |
Languedoc |
|
Լանգեդոկ |
KPN |
FR |
Latricières-Chambertin |
|
Լատրիսիեր-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Lavilledieu |
|
Լավիյդյո |
KGT |
FR |
L'Ermitage |
|
Լ՛Էրմիտաժ |
KPN |
FR |
Les Baux de Provence |
|
Լե Բո դը Պրովանս |
KPN |
FR |
L'Etoile |
|
լ՛Էտուալ |
KPN |
FR |
L'Hermitage |
|
Լ՛Էրմիտաժ |
KPN |
FR |
Limoux |
|
Լիմու |
KPN |
FR |
Lirac |
|
Լիրակ |
KPN |
FR |
Listrac-Médoc |
|
Լիստրակ-Մեդոկ |
KPN |
FR |
Lot |
|
Լո |
KGT |
FR |
Loupiac |
|
Լուպիակ |
KPN |
FR |
Luberon |
|
Լյուբերոն |
KPN |
FR |
Lussac Saint-Emilion |
|
Լյուսակ Սենտ-Էմիյոն |
KPN |
FR |
Mâcon |
|
Մակոն |
KPN |
FR |
Macvin du Jura |
|
Մակվեն դյու Յուրա |
KPN |
FR |
Madiran |
|
Մադիրան |
KPN |
FR |
Malepère |
|
Մալեպեր |
KPN |
FR |
Maranges |
|
Մարայնժ |
KPN |
FR |
Marcillac |
|
Մարկիյակ |
KPN |
FR |
Margaux |
|
Մարգո |
KPN |
FR |
Marsannay |
|
Մարսանի |
KPN |
FR |
Maures |
|
Մոր |
KGT |
FR |
Maury |
|
Մորի |
KPN |
FR |
Mazis-Chambertin |
|
Մազի-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Mazoyères-Chambertin |
|
Մազոյեր –Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Méditerranée |
|
Մեդիտերանե |
KGT |
FR |
Médoc |
|
Մեդոկ |
KPN |
FR |
Menetou-Salon |
|
Մենետու-Սալոն |
KPN |
FR |
Mercurey |
|
Մերկյուրեյ |
KPN |
FR |
Meursault |
|
Մյուրսոլ |
KPN |
FR |
Minervois |
|
Միներվուա |
KPN |
FR |
Minervois-la-Livinière |
|
Միներվուա-լա-Լիվինիեր |
KPN |
FR |
Monbazillac |
|
Մոնբազիյակ |
KPN |
FR |
Mont Caume |
|
Մոն կոմ |
KGT |
FR |
Montagne-Saint-Emilion |
|
Մոնտայն-Սենտ-Էմիյոն |
KPN |
FR |
Montagny |
|
Մոնտայնի |
KPN |
FR |
Monthélie |
|
Մոնտելի |
KPN |
FR |
Montlouis-sur-Loire |
|
Մոնլուի-սյուր-Լուար |
KPN |
FR |
Montrachet |
|
Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Montravel |
|
Մոնտրավել |
KPN |
FR |
Morey-Saint-Denis |
|
Մորեյ-Սեն-Դենի |
KPN |
FR |
Morgon |
|
Մորգոն |
KPN |
FR |
Moselle |
|
Մոսել |
KPN |
FR |
Moulin-à-Vent |
|
Մուլեն-ա-Վան |
KPN |
FR |
Moulis |
|
Մուլի |
KPN |
FR |
Moulis-en-Médoc |
|
Մուլի-ան-Մեդոկ |
KPN |
FR |
Muscadet |
|
Մուսկադե |
KPN |
FR |
Muscadet Coteaux de la Loire |
|
Մուսկադե Կոտո դե լա Լուար |
KPN |
FR |
Muscadet Côtes de Grandlieu |
|
Մուսկադե Կոտե դե Գրանլյո |
KPN |
FR |
Muscadet Sèvre et Maine |
|
Մուսկադե Սեվռե է Մեյն |
KPN |
FR |
Muscat de Beaumes-de-Venise |
|
Մուսակ դը Բոմ-դե Վենիզ |
KPN |
FR |
Muscat de Frontignan |
|
Մուսկա դը Ֆրոնտինյան |
KPN |
FR |
Muscat de Lunel |
|
Մուսկա դը Լունել |
KPN |
FR |
Muscat de Mireval |
|
Մուսկա դը Միրեվալ |
KPN |
FR |
Muscat de Rivesaltes |
|
Մուսակ դը Ռիվսալտ |
KPN |
FR |
Muscat de Saint-Jean-de-Minervois |
|
Մուսակ դը Սեն-ժան-դը-Միներվուա |
KPN |
FR |
Muscat du Cap Corse |
|
Մուսակ դյու Կապ Կորս |
KPN |
FR |
Musigny |
|
Մուսինյի |
KPN |
FR |
Nuits-Saint-Georges |
|
Նյուի-Սեն-Ժորժ |
KPN |
FR |
Orléans |
|
Օրլեան |
KPN |
FR |
Orléans-Cléry |
|
Օրլեան-Կլերի |
KPN |
FR |
Pacherenc du Vic-Bilh |
|
Պաշերանկ դյու Վիկ-Բիլ |
KPN |
FR |
Palette |
|
Պալետ |
KPN |
FR |
Patrimonio |
|
Պատրիմոնյո |
KPN |
FR |
Pauillac |
|
Պոյիյակ |
KPN |
FR |
Pays d'Hérault |
|
Պեյ դ՛Էրոլ |
KGT |
FR |
Pays d'Oc |
|
Պայ դ՛Օք |
KGT |
FR |
Pécharmant |
|
Պեշարման |
KPN |
FR |
Périgord |
|
Պերիգոր |
KGT |
FR |
Pernand-Vergelesses |
|
Պերնան-Վերժլեսե |
KPN |
FR |
Pessac-Léognan |
|
Պեսակ-Լեոնյան |
KPN |
FR |
Petit Chablis |
|
Պըտի Շաբլի |
KPN |
FR |
Pierrevert |
|
Պիյերվեր |
KPN |
FR |
Pineau des Charentes |
|
Պինո դե Շարան |
KPN |
FR |
Pomerol |
|
Պոմերոլ |
KPN |
FR |
Pommard |
|
Պոմար |
KPN |
FR |
Pouilly-Fuissé |
|
Պույի-Ֆուիս |
KPN |
FR |
Pouilly-Fumé |
|
Պույի-Ֆյումե |
KPN |
FR |
Pouilly-Loché |
|
Պույի-Լոշե |
KPN |
FR |
Pouilly-sur-Loire |
|
Պույի-սյուր-Լուար |
KPN |
FR |
Pouilly-Vinzelles |
|
Պույի-Վենզել |
KPN |
FR |
Premières Côtes de Bordeaux |
|
Պռեմիեր Կոտ դը Բորդո |
KPN |
FR |
Puisseguin Saint-Emilion |
|
Պյուիսգեն Սեն-Էմիյոն |
KPN |
FR |
Puligny-Montrachet |
|
Պյուիլնի-Մոնտրաշե |
KPN |
FR |
Puy-de-Dôme |
|
Պույ-դը-Դոմ |
KGT |
FR |
Quarts de Chaume |
|
Կար դը Շոմ |
KPN |
FR |
Quincy |
|
Քուինսի |
KPN |
FR |
Rasteau |
|
Րաստո |
KPN |
FR |
Régnié |
|
Րեժինիե |
KPN |
FR |
Reuilly |
|
Րեուիյի |
KPN |
FR |
Richebourg |
|
Րիշբուր |
KPN |
FR |
Rivesaltes |
|
Րիվսալտ |
KPN |
FR |
Romanée-Conti |
|
Րոմանե-Կոնտի |
KPN |
FR |
Romanée-Saint-Vivant |
|
Րոմանե-Սեն-Վիվան |
KPN |
FR |
Rosé d'Anjou |
|
Ռոզե դ՛Անժու |
KPN |
FR |
Rosé de Loire |
|
Ռոզե դը Լուար |
KPN |
FR |
Rosé des Riceys |
|
Ռոզե դե Րիսեյ |
KPN |
FR |
Rosette |
|
Ռոզետ |
KPN |
FR |
Roussette de Savoie |
|
Ռուսետ դե Սավուա |
KPN |
FR |
Roussette du Bugey |
|
Ռուսետ դյու Բուժե |
KPN |
FR |
Ruchottes-Chambertin |
|
Ռուշոտ-Շամբերտեն |
KPN |
FR |
Rully |
|
Ռյուլի |
KPN |
FR |
Sables du Golfe du Lion |
|
Սաբլես դյու Գոլֆե դյու Լիոն |
KGT |
FR |
Saint-Amour |
|
Սենտ-Ամուր |
KPN |
FR |
Saint-Aubin |
|
Սենտ-Օբեն |
KPN |
FR |
Saint-Bris |
|
Սեն-Բռի |
KPN |
FR |
Saint-Chinian |
|
Սեն-Շինիան |
KPN |
FR |
Sainte-Croix-du-Mont |
|
Սենտ-Կրուա-դյու-Մոն |
KPN |
FR |
Sainte-Foy-Bordeaux |
|
Սենտ-ֆոյ-Բորդո |
KPN |
FR |
Sainte-Marie-la-Blanche |
|
Սենտ-Մերի-լա-Բլանշ |
KGT |
FR |
Saint-Emilion |
|
Սենտ-էմիյիոն |
KPN |
FR |
Saint-Emilion Grand Cru |
|
Սենտ-էմիյոն Գրան Կրյու |
KPN |
FR |
Saint-Estèphe |
|
Սենտ—Էստեֆ |
KPN |
FR |
Saint-Georges-Saint-Emilion |
|
Սեն-ժորժ-Սենտ-Էմիյիոն |
KPN |
FR |
Saint-Guilhem-le-Désert |
|
Սեն-Գիլամ-լյո-Դեզեր |
KGT |
FR |
Saint-Joseph |
|
Սեն-Ժոզեֆ |
KPN |
FR |
Saint-Julien |
|
Սեն-Ժուլիեն |
KPN |
FR |
Saint-Mont |
|
Սեն-Մոն |
KPN |
FR |
Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
|
Սեն-Նիկոլա-դը-Բուրգեյ |
KPN |
FR |
Saint-Péray |
|
Սեն-Պերեյ |
KPN |
FR |
Saint-Pourçain |
|
Սեն-Պուսեյն |
KPN |
FR |
Saint-Romain |
|
Սեն-Ռոմեյն |
KPN |
FR |
Saint-Sardos |
|
Սեն-Սարդոս |
KPN |
FR |
Saint-Véran |
|
Սեն-Վերան |
KPN |
FR |
Sancerre |
|
Սանսեր |
KPN |
FR |
Santenay |
|
Սանտենեյ |
KPN |
FR |
Saône-et-Loire |
|
Սաոն-է-Լուար |
KGT |
FR |
Saumur |
|
Սոմյուր |
KPN |
FR |
Saumur-Champigny |
|
Սոմյուր-Շամպինյի |
KPN |
FR |
Saussignac |
|
Սոսինյակ |
KPN |
FR |
Sauternes |
|
Սոտերն |
KPN |
FR |
Savennières |
|
Սավանիյեր |
KPN |
FR |
Savennières Coulée de Serrant |
|
Սավանիյեր Կուլե դը Սերան |
KPN |
FR |
Savennières Roche aux Moines |
|
Սավանիյեր Ռոշ օ Մուեն |
KPN |
FR |
Savigny-lès-Beaune |
|
Սավինյի-լե-Բոն |
KPN |
FR |
Savoie |
|
Սավուա |
KPN |
FR |
Seyssel |
|
Սեյսել |
KPN |
FR |
Tavel |
|
Տավել |
KPN |
FR |
Thézac-Perricard |
|
Տեզակ-Պերիկար |
KGT |
FR |
Torgan |
|
Տորգան |
KGT |
FR |
Touraine |
|
Տուրեն |
KPN |
FR |
Touraine Noble Joué |
|
Տուրեն Նոբլը Ժուե |
KPN |
FR |
Tursan |
|
Տյուրսան |
KPN |
FR |
Urfé |
|
Ուրֆե |
KGT |
FR |
Vacqueyras |
|
Վակեյրա |
KPN |
FR |
Val de Loire |
|
Վալ դը Լուար |
KGT |
FR |
Valençay |
|
Վալենսեյ |
KPN |
FR |
Vallée du Paradis |
|
Վալե դյու Պարադի |
KGT |
FR |
Var |
|
Վար |
KGT |
FR |
Vaucluse |
|
Վոքլյուզ |
KGT |
FR |
Ventoux |
|
Վանտու |
KPN |
FR |
Vicomté d'Aumelas |
|
Վիկոնտե դ՛Oմելաս |
KGT |
FR |
Vin d'Alsace |
|
Վեն դ՛Ալզաս |
KPN |
FR |
Vin de Bellet |
|
Վեն դը Բելե |
KPN |
FR |
Vin de Corse |
|
Վեն դը Կորս |
KPN |
FR |
Vin de Frontignan |
|
Վեն դը Ֆրոնտինյան |
KPN |
FR |
Vin de Savoie |
|
Վեն դը Սավուա |
KPN |
FR |
Vins fins de la Côte de Nuits |
|
Վեն ֆեն դը լա Կոտ դը Նյուի |
KPN |
FR |
Vinsobres |
|
Վենսբրը |
KPN |
FR |
Viré-Clessé |
|
Վիրե-Կլեսե |
KPN |
FR |
Volnay |
|
Վոլնե |
KPN |
FR |
Vosne-Romanée |
|
Վոսն-Ռոմանե |
KPN |
FR |
Vougeot |
|
Վուժո |
KPN |
FR |
Vouvray |
|
Վուրեյ |
KPN |
FR |
Yonne |
|
Յոն |
KGT |
DE |
Ahr |
|
Ահռ |
KPN |
DE |
Ahrtaler Landwein |
|
Ահռթալեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Baden |
|
Բադեն |
KPN |
DE |
Badischer Landwein |
|
Բադիշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Bayerischer Bodensee-Landwein |
|
Բայերիշ Բոդանսե-Լանդվայն |
KGT |
DE |
Brandenburger Landwein |
|
Բրանդենբուրգեն Լանդվայն |
KGT |
DE |
Franken |
|
Ֆրանկեն |
KPN |
DE |
Hessische Bergstraße |
|
Հեսիշե Բերգշտասե |
KPN |
DE |
Landwein der Mosel |
|
Լանդվայն դեր Մոսել |
KGT |
DE |
Landwein der Ruwer |
|
Լանդվայն դեր Ռյուվեր |
KGT |
DE |
Landwein der Saar |
|
Լանդվայն դեր Սաար |
KGT |
DE |
Landwein Main |
|
Լանդվայ Մեյն |
KGT |
DE |
Landwein Neckar |
|
Լանդվայն Նեկտար |
KGT |
DE |
Landwein Oberrhein |
|
Լանդվայն Օբեռհայն |
KGT |
DE |
Landwein Rhein |
|
Լանդվայն Ռայն |
KGT |
DE |
Landwein Rhein-Neckar |
|
Լանդվայն Ռայն-Նեկտար |
KGT |
DE |
Mecklenburger Landwein |
|
Մեկլենբուրգեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Mitteldeutscher Landwein |
|
Միտելդյոտշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Mittelrhein |
|
Միտելրայն |
KPN |
DE |
Mosel |
|
Մոզել |
KPN |
DE |
Nahe |
|
Նահե |
KPN |
DE |
Nahegauer Landwein |
|
Նահեգաուեռ Լանդվայն |
KGT |
DE |
Pfalz |
|
Պֆալց |
KPN |
DE |
Pfälzer Landwein |
|
Պֆալզեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Regensburger Landwein |
|
Ռեգենսբուրգեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Rheinburgen-Landwein |
|
Ռեգենսբուրգեր-Լանդվայն |
KGT |
DE |
Rheingau |
|
Ռայնգաու |
KPN |
DE |
Rheingauer Landwein |
|
Ռայնգաուեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Rheinhessen |
|
Ռայնհեսեն |
KPN |
DE |
Rheinischer Landwein |
|
Ռայնշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Saale-Unstrut |
|
Սաալե-Ունստռուտ |
KPN |
DE |
Saarländischer Landwein |
|
Սաառլենդիշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Sachsen |
|
Զաքսեն |
KPN |
DE |
Sächsischer Landwein |
|
Զեքսսիշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Schleswig-Holsteinischer Landwein |
|
Շլեշվիգ-Հոլշտայնիշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Schwäbischer Landwein |
|
Շվեբիշեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Starkenburger Landwein |
|
Շտառկենբուրգեր Լանդվայն |
KGT |
DE |
Taubertäler Landwein |
|
Տաուբեռտելեռ Լանդվայն |
KGT |
DE |
Württemberg |
|
Վյուռտեմբեռգ |
KPN |
GR |
Kως |
Kos |
Կոս |
KGT |
GR |
Malvasia Πάρος |
Malvasia Paros |
Մալվասիա Պարոս |
KPN |
GR |
Malvasia Σητείας |
Malvasia Sitia |
Մալվասիա Սիտիա |
KPN |
GR |
Malvasia Χάνδακας-Candia |
Malvasia Χάνδακας-Candia |
Մալվասիա Խանդակաս – կանդիա |
KPN |
GR |
Άβδηρα |
Avdira |
Ավդիռա |
KGT |
GR |
Άγιο Όρος |
Mount Athos / Holly Mount Athos / Holly Mountain Athos / Mont Athos / Άγιο Όρος Άθως |
Այիո Օրոս / Մաունթ Աթոս/ Հոլի Մաունթ Աթոս/ Հոլի Մաունթին Աթոս/ Մոնթ Աթոս |
KGT |
GR |
Αγορά |
Agora |
Ագոռա |
KGT |
GR |
Αγχίαλος |
Anchialos |
Անխիալոս |
KPN |
GR |
Αιγαίο Πέλαγος |
Aegean Sea / Aigaio Pelagos |
Էգիան Սի/Էյեո Պելաղոս |
KGT |
GR |
Αμύνταιο |
Amyndeon |
Ամինդեո / Ամինդեոն |
KPN |
GR |
Ανάβυσσος |
Anavyssos |
Անավիսոս |
KGT |
GR |
Αργολίδα |
Argolida |
Արղոլիդա |
KGT |
GR |
Αρκαδία |
Arkadia |
Առկադիա |
KGT |
GR |
Αρχάνες |
Archanes |
Արխանես |
KPN |
GR |
Αττική |
Attiki |
Ատիկի |
KGT |
GR |
Αχαΐα |
Achaia |
Ախաիա |
KGT |
GR |
Βελβεντό |
Velvento |
Վելվենտո |
KGT |
GR |
Βερντέα Ζακύνθου |
Verdea Onomasia kata paradosi Zakynthou / Verdea Zakynthos / Verntea Zakynthos |
Վեռդեա Oնոմասիա կատա պառադոսի Զակինթու/վեռդեա Զակինթոս/ վեռնետեա Զակինթոս |
KGT |
GR |
Γεράνεια |
Gerania |
Գեռանիա |
KGT |
GR |
Γουμένισσα |
Goumenissa |
Ղումենիսա |
KPN |
GR |
Γρεβενά |
Grevena |
Ղռեվենա |
KGT |
GR |
Δαφνές |
Dafnes |
Դաֆնես |
KPN |
GR |
Δράμα |
Drama |
Դռամա |
KGT |
GR |
Δωδεκάνησος |
Dodekanese |
Դոդեկանիսոս |
KGT |
GR |
Έβρος |
Evros |
Էվռոս |
KGT |
GR |
Ελασσόνα |
Elassona |
Էլասոնա |
KGT |
GR |
Επανομή |
Epanomi |
Էպանոմի |
KGT |
GR |
Εύβοια |
Evia |
Էվիա |
KGT |
GR |
Ζάκυνθος |
Zakynthos |
Զակինթոս |
KGT |
GR |
Ζίτσα |
Zitsa |
Զիտսա |
KPN |
GR |
Ηλεία |
Ilia |
Իլիա |
KGT |
GR |
Ημαθία |
Imathia |
Իմանթիա |
KGT |
GR |
Ήπειρος |
Epirus |
Էպիռուս |
KGT |
GR |
Ηράκλειο |
Iraklio |
Իռակլիո |
KGT |
GR |
Θάσος |
Thasos |
Թասոս |
KGT |
GR |
Θαψανά |
Thapsana |
Թապսանա |
KGT |
GR |
Θεσσαλία |
Thessalia |
Թեսալիա |
KGT |
GR |
Θεσσαλονίκη |
Thessaloniki |
Թեսալոնիկի |
KGT |
GR |
Θήβα |
Thiva |
Թիվա |
KGT |
GR |
Θράκη |
Thrace |
Թրակի |
KGT |
GR |
Ικαρία |
Ikaria |
Իկարիա |
KGT |
GR |
Ίλιον |
Ilion |
Իլիոն |
KGT |
GR |
Ίσμαρος |
Ismaros |
Իսմարոս |
KGT |
GR |
Ιωάννινα |
Ioannina |
Իոանինա |
KGT |
GR |
Καβάλα |
Kavala |
Կավալա |
KGT |
GR |
Καρδίτσα |
Karditsa |
Կարդիցա |
KGT |
GR |
Κάρυστος |
Karystos |
Կարիտոս |
KGT |
GR |
Καστοριά |
Kastoria |
Կաստորյա |
KGT |
GR |
Κέρκυρα |
Corfu |
Կերկիրա / Կոռֆու |
KGT |
GR |
Κίσσαμος |
Kissamos |
Կիսամոս |
KGT |
GR |
Κλημέντι |
Klimenti |
Կլիմենտի |
KGT |
GR |
Κοζάνη |
Kozani |
Կոզանի |
KGT |
GR |
Κοιλάδα Αταλάντης |
Atalanti Valley |
Կիլադա Արալանտիս / Ատալանտի վալեյ |
KGT |
GR |
Κόρινθος |
Κορινθία / Korinthos / Korinthia |
Կորինթոս/Կորինթիա |
KGT |
GR |
Κρανιά |
Krania |
Կրանյա |
KGT |
GR |
Κραννώνα |
Krannona |
Կրանոնա |
KGT |
GR |
Κρήτη |
Crete |
Կրիտի |
KGT |
GR |
Κυκλάδες |
Cyclades |
Կիկլադես |
KGT |
GR |
Λακωνία |
Lakonia |
Լակոնիա |
KGT |
GR |
Λασίθι |
Lasithi |
Լասիթի |
KGT |
GR |
Λέσβος |
Lesvos |
Լեսվոս |
KGT |
GR |
Λετρίνοι |
Letrini |
Լետրինի |
KGT |
GR |
Λευκάδα |
Lefkada |
Լեֆկադա |
KGT |
GR |
Ληλάντιο Πεδίο |
Lilantio Pedio / Lilantio Field |
Լիլանտիո Պեդիո/Լիլանտիո Ֆիլդ |
KGT |
GR |
Λήμνος |
Limnos |
Լիմնոս |
KPN |
GR |
Μαγνησία |
Magnisia |
Մաղնիսիա |
KGT |
GR |
Μακεδονία |
Macedonia |
Մասեդոնիա / Մասեդոնիա |
KGT |
GR |
Μαντζαβινάτα |
Mantzavinata |
Մանցավինատա |
KGT |
GR |
Μαντινεία |
Mantinia |
Մանտինիա |
KPN |
GR |
Μαρκόπουλο |
Markopoulo |
Մարկոպուլո |
KGT |
GR |
Μαρτίνο |
Martino |
Մարտինո |
KGT |
GR |
Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας |
Mavrodaphne of Kefalonia / Mavrodafne of Cephalonia |
Մավրոդաֆնի Կեֆալինիաս / Մավրոդաֆնի օֆ Կեֆալոնիա/ Մավրոդաֆնի օֆ Սեֆալոնիա |
KPN |
GR |
Μαυροδάφνη Πατρών |
Mavrodafni of Patra/Mavrodaphne of Patra |
Մավրոդաֆնի Պատրոն / Մավրոդաֆնի օֆ պատրա |
KPN |
GR |
Μεσενικόλα |
Mesenikola |
Մեսենիկոլա |
KPN |
GR |
Μεσσηνία |
Messinia |
Մեսինիա |
KGT |
GR |
Μεταξάτων |
Metaxata |
Մետաքսատոն / Մետաքսատա |
KGT |
GR |
Μετέωρα |
Meteora |
Մետեորա |
KGT |
GR |
Μέτσοβο |
Metsovo |
Մեցովո |
KGT |
GR |
Μονεμβασία-Malvasia |
Monemvasia-Malvasia |
Մոնեմվասիա-Մալվասիա |
KPN |
GR |
Μοσχάτο Πατρών |
Muscat of Patra |
Մոսխատո Պատրոն / Մուսկատ օֆ պատրա |
KPN |
GR |
Μοσχάτος Κεφαλληνίας |
Muscat of Kefalonia / Muscat de Cephalonie / Muscat of Cephalonia |
Մոսխատոս Կեֆալինիաս / Մուսկատ օֆ Կեֆալոնիա/ Մուսկատ դը Սեֆալոնի/ Մուսկատ օֆ Սեֆալոնիա |
KPN |
GR |
Μοσχάτος Λήμνου |
Muscat of Limnos |
Մոսխատոս Լիմնու / Մուսկատ օֆ Լիմնոս |
KPN |
GR |
Μοσχάτος Ρίου Πάτρας |
Μοσχάτος Ρίου Πάρτας / Μuscat of Rio Patra |
Մոսխատոս Ռիու Պատրաս / Մուսկատ օֆ Ռիո Պատրա |
KPN |
GR |
Μοσχάτος Ρόδου |
Muscat of Rodos |
Մոսխատոս Ռոդու / Մուսկատ օֆ Ռոդոս |
KPN |
GR |
Νάουσα |
Naoussa |
Նաուսա |
KPN |
GR |
Νέα Μεσημβρία |
Nea Mesimvria |
Նեա Մեսիմվրիա |
KGT |
GR |
Νεμέα |
Nemea |
Նեմէա |
KPN |
GR |
Οπούντια Λοκρίδας |
Opountia Locris |
Օպունտիա Լոկրիդաս / Օպունտիա Լոկրիս |
KGT |
GR |
Παγγαίο |
Paggeo / Pangeon |
Պագեո/Պանգեոն |
KGT |
GR |
Παλλήνη |
Pallini |
Պալինի |
KGT |
GR |
Παρνασσός |
Parnassos |
Պառնասոս |
KGT |
GR |
Πάρος |
Paros |
Պարոս |
KPN |
GR |
Πάτρα |
Patra |
Պատրա |
KPN |
GR |
Πεζά |
Peza |
Պեզա |
KPN |
GR |
Πέλλα |
Pella |
Պելա |
KGT |
GR |
Πελοπόννησος |
Peloponnese |
Պելոպոնիսոս / Պելեպոնիզ |
KGT |
GR |
Πιερία |
Pieria |
Պիերիա |
KGT |
GR |
Πισάτις |
Pisatis |
Պիսատիս |
KGT |
GR |
Πλαγιές Αιγιαλείας |
Slopes of Aigialia |
Պլայես Էյալիաս / Սլոուպս օֆ Էգիալիա |
KGT |
GR |
Πλαγιές Αίνου |
Slopes of Ainos |
Պլայես Էնու / Սլոուպս օֆ Էնոս |
KGT |
GR |
Πλαγιές Αμπέλου |
Slopes of Ampelos |
Պլայես Ամպելու / Սլոուպս օֆ Ամպելոս |
KGT |
GR |
Πλαγιές Βερτίσκου |
Slopes of Vertiskos |
Պլայես Վեռտիսկու / Սլոուպս օֆ Վեռրիսկոս |
KGT |
GR |
Πλαγιές Κιθαιρώνα |
Slopes of Kithaironas |
Պլայես Կիթերոնա / Սլոուպս օֆ Կիթեռոնաս |
KGT |
GR |
Πλαγιές Κνημίδας |
Slopes of Knimida |
Պլայես Կնիմիդաս / Սլոուպս օֆ Կնիմիդա |
KGT |
GR |
Πλαγιές Μελίτωνα |
Slopes of Meliton |
Պլայես Մելիտոնա / Սլոուպս օֆ Մելիտոն |
KPN |
GR |
Πλαγιές Πάικου |
Slopes of Paiko |
Պլայես Պայկու / Սլոուպս օֆ Պաիկո |
KGT |
GR |
Πλαγιές Πάρνηθας |
Slopes of Parnitha |
Պլայես Պարնիթաս / Սլոուպս օֆ Պառնիթա |
KGT |
GR |
Πλαγιές Πεντελικού |
Slopes of Pendeliko / Πλαγιές Πεντελικού |
Պլայես Պենդելիկու / Սլոուպս օֆ Պենդելիկո |
KGT |
GR |
Πυλία |
Pylia |
Պիլիա |
KGT |
GR |
Ραψάνη |
Rapsani |
Ռապսանի |
KPN |
GR |
Ρέθυμνο |
Rethimno |
Ռեթիմնո |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Αττικής |
Retsina of Attiki |
Ռեցինա Ատիկիս / Ռեցինա օֆ Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Βοιωτίας |
Retsina of Viotia |
Ռեցինա Վիոտիսաս / Ռեցինա օֆ Վիոտիա |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Γιάλτρων |
Retsina of Gialtra |
Ռեցինա Յալտրոն / Ռեցինա օֆ Գիալտռա |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Εύβοιας |
Retsina of Evoia |
Ռեցինա Էվիաս / Ռեցինա օֆ Էվոիա |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Θηβών (Βοιωτίας) |
Retsina of Thebes (Voiotias) |
Ռեցինա Թիվոն (Վիոտիաս) / Ռեցինա օֆ Թեբե (Վիոտիաս) |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Καρύστου |
Retsina of Karystos |
Ռեցինա Կարիստու / Ռեցինա օֆ Կարիստոս |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Κορωπίου |
Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής / Retsina of Koropi / Retsina of Koropi Attiki |
Ռեցինա Կորոպիու / Ռեցինա օֆ Կորոպի/ ռեցինա օֆ Կորոպի Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Κρωπίας |
Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής / Retsina of Koropi / Retsina of Koropi Attiki |
Ռեցինա Կրոպիաս / Ռեցինա օֆ Կորոպի/ ռեցինա օֆ Կորոպի ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Λιοπεσίου |
Ρετσίνα Παιανίας Αττικής / Retsina of Paiania / Retsina of Paiania Attiki |
Ռեցինա Լյոպեսիու / Ռեցինա Պէանիաս Ատիկիս / Ռեցինա օֆ Պայանիա/ Ռեցինա օֆ Աաիանիա Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Μαρκόπουλου (Αττικής) |
Retsina of Markopoulo (Attiki) |
Ռեցինա Մարկոպուլու (Ատիկիս) / Ռեցինա օֆ Մարկոպուլո (Ատիկի) |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Μεγάρων |
Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής / Retsina of Megara (Attiki) / Retsina of Megara Attiki |
Ռեցինա Մեղարոն / Ռեցինա օֆ Մեգառա (Ատիկի)/ Ռեցինա օֆ Մեգառա Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Μεσογείων (Αττικής) |
Retsina of Mesogia (Attiki) |
Ռեցինա Մեսոյիոն / Ռեցինա օֆ Մեսօգիա (Ատիկի) |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Παιανίας |
Ρετσίνα Παιανίας Αττικής / Retsina of Paiania / Retsina of Paiania Attiki |
Ռեցինա Պէանիաս / Ռեցինա օֆ Պաիանիա/ Ռեցինա օֆ Պաիանիա Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Παλλήνης |
Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής / Retsina of Pallini / Retsina of Pallini Attiki |
Ռեցինա Պալինիս / Ռեցինա օֆ Պալինի/ Ռեցինա օֆ Պալինի Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Πικερμίου |
Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής / Retsina of Pikermi Attiki / Retsina of Pikermi |
Ռեցինա Պիկերմիու / Ռեցինա օֆ Պիկեռմի Ատիկի/ Ռեցինա օֆ Պիկեռմի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Σπάτων |
Ρετσίνα Σπάτων Αττικής / Retsina of Spata / Retsina of Spata Attiki |
Ռեցինա Սպատոն / Ռեցինա օֆ Սպատա/ Ռեցինա օֆ Սպատա Ատիկի |
KGT |
GR |
Ρετσίνα Χαλκίδας (Ευβοίας) |
Retsina of Halkida (Evoia) |
Սպատոն Խալկիդաս / Ռեցինա օֆ Խալկիդա(էվոյա) |
KGT |
GR |
Ριτσώνα |
Ritsona |
Ռիցոնա |
KGT |
GR |
Ρόδος |
Rodos / Rhodes |
Ռոդոս/Ռոդես / Ռոուդզ |
KPN |
GR |
Ρομπόλα Κεφαλληνίας |
Robola of Kefalonia |
Ռոբոլա Կեֆալինիաս / Ռոբոլա օֆ Կեֆալոնիա |
KPN |
GR |
Σάμος |
Samos |
Սամոս |
KPN |
GR |
Σαντορίνη |
Santorini |
Սանտորինի |
KPN |
GR |
Σέρρες |
Serres |
Սեռես |
KGT |
GR |
Σητεία |
Sitia |
Սիտիա |
KPN |
GR |
Σιάτιστα |
Siatista |
Սյատիստա |
KGT |
GR |
Σιθωνία |
Sithonia |
Սիթոնիա |
KGT |
GR |
Σπάτα |
Spata |
Սպատա |
KGT |
GR |
Στερεά Ελλάδα |
Sterea Ellada |
Ստերեա Էլլադա |
KGT |
GR |
Τεγέα |
Tegea |
Տեգեա |
KGT |
GR |
Τριφυλία |
Trifilia |
Տրիֆիլիա |
KGT |
GR |
Τύρναβος |
Tyrnavos |
Տիրնավոս |
KGT |
GR |
Φθιώτιδα |
Fthiotida / Phthiotis |
Ֆթիոտիդա/Ֆթիոտիս |
KGT |
GR |
Φλώρινα |
Florina |
Ֆլորինա |
KGT |
GR |
Χαλικούνα |
Halikouna |
Խալիկունա |
KGT |
GR |
Χαλκιδική |
Halkidiki |
Խալկիդիկի |
KGT |
GR |
Χάνδακας – Candia |
Candia |
Խանդակաս – Կանդիա |
KPN |
GR |
Χανιά |
Chania |
Խանյա |
KGT |
GR |
Χίος |
|
Խիոս |
KGT |
HU |
Badacsony |
|
Բադաչոնյ |
KPN |
HU |
Badacsonyi |
|
Բադաչոնյի |
KPN |
HU |
Balaton |
|
Բալատոն |
KPN |
HU |
Balatonboglár |
|
Բալատոնբոգլառ |
KPN |
HU |
Balatonboglári |
|
Բալատոնբոգլառի |
KPN |
HU |
Balaton-felvidék |
|
Բալատոն-ֆելվիդէկ |
KPN |
HU |
Balaton-felvidéki |
|
Բալատոն-ֆելվիդէկի |
KPN |
HU |
Balatonfüred-Csopak |
|
Բալատոնֆյուրեդ-Չոպակ |
KPN |
HU |
Balatonfüred-Csopaki |
|
Բալատոնֆյուրեդ-Չոպակի |
KPN |
HU |
Balatoni |
|
Բալատոնի |
KPN |
HU |
Balatonmelléki |
|
Բալատոնմելէկի |
KGT |
HU |
Bükk |
|
Բյուկկ |
KPN |
HU |
Bükki |
|
Բյուկկի |
KPN |
HU |
Csongrád |
|
Չոնգռադ |
KPN |
HU |
Csongrádi |
|
Չոնգռադի |
KPN |
HU |
Debrői Hárslevelű |
|
Դեբռոյ Հառշլեվելու |
KPN |
HU |
Duna |
|
Դունա |
KPN |
HU |
Dunai |
|
Դունաի |
KPN |
HU |
Dunántúl |
|
Դունատուլ |
KGT |
HU |
Dunántúli |
|
Դունատուլի |
KGT |
HU |
Duna-Tisza-közi |
|
Դունա-Տիսա-կյոզի |
KGT |
HU |
Eger |
|
Էգեռ |
KPN |
HU |
Egri |
|
Էգռի |
KPN |
HU |
Etyek-Buda |
|
Էտյեկ-Բուդա |
KPN |
HU |
Etyek-Budai |
|
Էտյեկ-Բուդաի |
KPN |
HU |
Felső-Magyarország |
|
Ֆելշյո-Մաձարոռսագ |
KGT |
HU |
Felső-Magyarországi |
|
Ֆելշյո-Մաձառոռսագի |
KGT |
HU |
Hajós-Baja |
|
Հայոշ-Բայա |
KPN |
HU |
Izsáki Arany Sárfehér |
|
Իժակի Առանյ Շառֆեհէռ |
KPN |
HU |
Káli |
|
Կալի |
KPN |
HU |
Kunság |
|
Կունշագ |
KPN |
HU |
Kunsági |
|
Կունշագի |
KPN |
HU |
Mátra |
|
Մատռա |
KPN |
HU |
Mátrai |
|
Մատռաի |
KPN |
HU |
Mór |
|
Մոռ |
KPN |
HU |
Móri |
|
Մոռի |
KPN |
HU |
Nagy-Somló |
|
Նաձ-Շոմլո |
KPN |
HU |
Nagy-Somlói |
|
Նաձ-Շոմլոի |
KPN |
HU |
Neszmély |
|
Նեսմէյ |
KPN |
HU |
Neszmélyi |
|
Նեսմէյի |
KPN |
HU |
Pannon |
|
Պաննոն |
KPN |
HU |
Pannonhalma |
|
Պաննոնհալմա |
KPN |
HU |
Pannonhalmi |
|
Պաննոնհալմի |
KPN |
HU |
Pécs |
|
Պեչ |
KPN |
HU |
Somló |
|
Շոմլո |
KPN |
HU |
Somlói |
|
Շոմլոի |
KPN |
HU |
Sopron |
|
Շոպռոն |
KPN |
HU |
Soproni |
|
Շոպռոնի |
KPN |
HU |
Szekszárd |
|
Սեկսառդ |
KPN |
HU |
Szekszárdi |
|
Սեկսառդի |
KPN |
HU |
Tihany |
|
Տիհանյ |
KPN |
HU |
Tihanyi |
|
Տիհանյի |
KPN |
HU |
Tokaj |
|
Տոկայ |
KPN |
HU |
Tokaji |
|
Տոկայի |
KPN |
HU |
Tolna |
|
Տոլնա |
KPN |
HU |
Tolnai |
|
Տոլնաի |
KPN |
HU |
Villány |
|
Վիլանյ |
KPN |
HU |
Villányi |
|
Վիլանյի |
KPN |
HU |
Zala |
|
Զալա |
KPN |
HU |
Zalai |
|
Զալաի |
KPN |
HU |
Zemplén |
|
Զեմպլեն |
KGT |
HU |
Zempléni |
|
Զեմպլենի |
KGT |
IT |
Abruzzo |
|
Աբռուզո |
KPN |
IT |
Acqui |
|
Ակուի |
KPN |
IT |
Affile |
|
Ֆիլե |
KPN |
IT |
Aglianico del Taburno |
|
Ալյանիկո դել Տաբուռնո |
KPN |
IT |
Aglianico del Vulture |
|
Ալյանիկո դել Վուլտուրե |
KPN |
IT |
Aglianico del Vulture Superiore |
|
Ալիանիկո դել Վուլտուրե Սուպերիորե |
KPN |
IT |
Alba |
|
Ալբա |
KPN |
IT |
Albugnano |
|
Ալբունյանո |
KPN |
IT |
Alcamo |
|
Ալկամո |
KPN |
IT |
Aleatico di Gradoli |
|
Ալեատիկո դի Գռադոլի |
KPN |
IT |
Aleatico di Puglia |
|
Ալեատիկո դի Պուլիա |
KPN |
IT |
Aleatico Passito dell'Elba |
|
Ալեատիկո Պասիտո դել՛էլբա |
KPN |
IT |
Alezio |
|
Ալեցիո |
KPN |
IT |
Alghero |
|
Ալգերո |
KPN |
IT |
Allerona |
|
Ալերոնա |
KGT |
IT |
Alta Langa |
|
Ալտա լանգա |
KPN |
IT |
Alta Valle della Greve |
|
Ալտա Վալե դելա Գռեվե |
KGT |
IT |
Alto Adige |
|
Ալտո Ադիջե |
KPN |
IT |
Alto Livenza |
|
Ալտո Լիվենցա |
KGT |
IT |
Alto Mincio |
|
Ալտո Մինիչիո |
KGT |
IT |
Amarone della Valpolicella |
|
Ամառոնե դելա Վալպոլիչելա |
KPN |
IT |
Amelia |
|
Ամելիա |
KPN |
IT |
Anagni |
|
Անանյի |
KGT |
IT |
Ansonica Costa dell'Argentario |
|
Անասոնիկա Կոստա դել՛Առջենտարիո |
KPN |
IT |
Aprilia |
|
Ապրիլիա |
KPN |
IT |
Arborea |
|
Առբոռեա |
KPN |
IT |
Arcole |
|
Առկոլե |
KPN |
IT |
Arghillà |
|
Առգիլիա |
KGT |
IT |
Asolo – Prosecco |
|
Ազոլո-Պռոսեկո |
KPN |
IT |
Assisi |
|
Ասիզի |
KPN |
IT |
Asti |
|
Աստի |
KPN |
IT |
Atina |
|
Ատինա |
KPN |
IT |
Aversa |
|
Ավեռսա |
KPN |
IT |
Avola |
|
Ավոլա |
KGT |
IT |
Bagnoli |
|
Բանյոլի |
KPN |
IT |
Bagnoli di Sopra |
|
Բանյոլի դի Սոպռա |
KPN |
IT |
Bagnoli Friularo |
|
Բանյոլի Ֆրիուլարո |
KPN |
IT |
Barbagia |
|
Բառբաջիա |
KGT |
IT |
Barbaresco |
|
Բառբառեսկո |
KPN |
IT |
Barbera d'Alba |
|
Բառբեռա դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Barbera d'Asti |
|
Բառբեռա դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Barbera del Monferrato |
|
Բառբեռա դել Մոնֆեռատո |
KPN |
IT |
Barbera del Monferrato Superiore |
|
Բառբեռա դել Մոնֆեռատե Սուպեռիորե |
KPN |
IT |
Barco Reale di Carmignano |
|
Բառկո ռեալե դի Կառմինյանո |
KPN |
IT |
Bardolino |
|
Բառդոլինո |
KPN |
IT |
Bardolino Superiore |
|
Բառդոլինո Սուպեռիորե |
KPN |
IT |
Barletta |
|
Բառլետա |
KPN |
IT |
Barolo |
|
Բառոլո |
KPN |
IT |
Basilicata |
|
Բազիլիկատա |
KGT |
IT |
Benaco Bresciano |
|
Բենակո Բռեշանո |
KGT |
IT |
Beneventano |
|
Բենեվենատանո |
KGT |
IT |
Benevento |
|
Բենեվենտո |
KGT |
IT |
Bergamasca |
|
Բեռգամասկա |
KGT |
IT |
Bettona |
|
Բետոնա |
KGT |
IT |
Bianchello del Metauro |
|
Բիանկելո դել Մետաուռո |
KPN |
IT |
Bianco Capena |
|
Բիանկո Կապենա |
KPN |
IT |
Bianco del Sillaro |
|
Բիանկո դել Սիլառո |
KGT |
IT |
Bianco dell'Empolese |
|
Բիանկո դել՛Էմպոլեզե |
KPN |
IT |
Bianco di Castelfranco Emilia |
|
Բիանկո դի Կաստելֆռանկո Էմիլիա |
KGT |
IT |
Bianco di Custoza |
|
Բիանկո դի Կուստոցա |
KPN |
IT |
Bianco di Pitigliano |
|
Բիանկո դի Պիտիլիանո |
KPN |
IT |
Biferno |
|
Բիֆեռնո |
KPN |
IT |
Bivongi |
|
Բիվոնջի |
KPN |
IT |
Boca |
|
Բոկա |
KPN |
IT |
Bolgheri |
|
Բոլգերի |
KPN |
IT |
Bolgheri Sassicaia |
|
Բոլգերի Սասիկայա |
KPN |
IT |
Bonarda dell'Oltrepò Pavese |
|
Բոնառդա դել՛Օլտռեպո Պավեզե |
KPN |
IT |
Bosco Eliceo |
|
Բոսկո Էլիչեո |
KPN |
IT |
Botticino |
|
Բոտիչինո |
KPN |
IT |
Brachetto d'Acqui |
|
Բռակետո դ՛Ակուի |
KPN |
IT |
Bramaterra |
|
Բռամատեռա |
KPN |
IT |
Breganze |
|
Բռեգանցե |
KPN |
IT |
Brindisi |
|
Բռինդիզի |
KPN |
IT |
Brunello di Montalcino |
|
Բռունելո դի Մոնտալչինո |
KPN |
IT |
Buttafuoco |
|
Բուտաֆուոկո |
KPN |
IT |
Buttafuoco dell'Oltrepò Pavese |
|
Բուտաֆուկո դել՛Օլտռեպո Պավեզե |
KPN |
IT |
Cacc'e mmitte di Lucera |
|
Կաչ՛ե միտե դի Լուչերա |
KPN |
IT |
Cagliari |
|
Կալիարի |
KPN |
IT |
Calabria |
|
Կալաբրիա |
KGT |
IT |
Caldaro |
|
Կալդարո |
KPN |
IT |
Calosso |
|
Կալոսո |
KPN |
IT |
Caluso |
|
Կալուսո |
KPN |
IT |
Camarro |
|
Կամառո |
KGT |
IT |
Campania |
|
Կամպանիա |
KGT |
IT |
Campi Flegrei |
|
Կամպի Ֆլեգռեի |
KPN |
IT |
Campidano di Terralba |
|
Կամպիդանո դի Տեռալբա |
KPN |
IT |
Canavese |
|
Կանավեզե |
KPN |
IT |
Candia dei Colli Apuani |
|
Կանդիա դեի Կոլի Ապուանի |
KPN |
IT |
Cannara |
|
Կանառա |
KGT |
IT |
Cannellino di Frascati |
|
Կանելինո դի Ֆռասկատի |
KPN |
IT |
Cannonau di Sardegna |
|
Կանոնաու դի Սարդենյա |
KPN |
IT |
Capalbio |
|
Կապալբիո |
KPN |
IT |
Capri |
|
Կապրի |
KPN |
IT |
Capriano del Colle |
|
Կապրիանո դել Կոլե |
KPN |
IT |
Carema |
|
Կառեմա |
KPN |
IT |
Carignano del Sulcis |
|
Կառինյանո դել Սուլչիս |
KPN |
IT |
Carmignano |
|
Կառմինյանո |
KPN |
IT |
Carso |
|
Կառսո |
KPN |
IT |
Carso – Kras |
|
Կառսո – Կռաս |
KPN |
IT |
Casavecchia di Pontelatone |
|
Կազավեկյա դի Պոնտելատոնե |
KPN |
IT |
Casorzo |
|
Կազորցո |
KPN |
IT |
Casteggio |
|
Կաստեջիո |
KPN |
IT |
Castel del Monte |
|
Կաստել դել Մոնտե |
KPN |
IT |
Castel del Monte Bombino Nero |
|
Կաստել դել Մոնտե Բոմբինո Նեռո |
KPN |
IT |
Castel del Monte Nero di Troia Riserva |
|
Կաստել դել Մոնտե Նեռո դի Տրոյա Ռիզերվա |
KPN |
IT |
Castel del Monte Rosso Riserva |
|
Կաստել դել Մոնտե ռոսո Ռիզեռվա |
KPN |
IT |
Castel San Lorenzo |
|
Կաստել Սան Լոռենցո |
KPN |
IT |
Casteller |
|
Կաստելեռ |
KPN |
IT |
Castelli di Jesi Verdicchio Riserva |
|
Կաստելի դի Յեզի Վեռդիկիո Ռիզեռվա |
KPN |
IT |
Castelli Romani |
|
Կաստելի Ռոմանի |
KPN |
IT |
Catalanesca del Monte Somma |
|
Կատալանեսկա դել Մոնտե Սոմմա |
KGT |
IT |
Cellatica |
|
Չելլատիկա |
KPN |
IT |
Cerasuolo d'Abruzzo |
|
Չեռազուոլո դ՛Աբռուցո |
KPN |
IT |
Cerasuolo di Vittoria |
|
Չեռազուոլո դի Վիտորիա |
KPN |
IT |
Cerveteri |
|
Չեռվետեռի |
KPN |
IT |
Cesanese del Piglio |
|
Չեզանեզե դել Պիլիո |
KPN |
IT |
Cesanese di Affile |
|
Չեզանեզե դի Աֆիլե |
KPN |
IT |
Cesanese di Olevano Romano |
|
Չեզանեզե դի Oլեվանո Ռոմանո |
KPN |
IT |
Chianti |
|
Կյանտի |
KPN |
IT |
Chianti Classico |
|
Կյանտի Կլասիկո |
KPN |
IT |
Cilento |
|
Չիլենտո |
KPN |
IT |
Cinque Terre |
|
Չինկուե Տեռե |
KPN |
IT |
Cinque Terre Sciacchetrà |
|
Չինկուե Տեռե Շակետռա |
KPN |
IT |
Circeo |
|
Չիեռկո |
KPN |
IT |
Cirò |
|
Չիռո |
KPN |
IT |
Cisterna d'Asti |
|
Չիստեռնա դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Civitella d'Agliano |
|
Չիվիտելա դ՛Ալիանո |
KGT |
IT |
Colleoni |
|
Կոլեոնի |
KPN |
IT |
Colli Albani |
|
Կոլի Ալբանի |
KPN |
IT |
Colli Altotiberini |
|
Կոլի Ալտոտիբեռինի |
KPN |
IT |
Colli Aprutini |
|
Կոլի Ապռունտինի |
KGT |
IT |
Colli Asolani – Prosecco |
|
Կոլի Ասկոլանի-Պռոսեկո |
KPN |
IT |
Colli Berici |
|
Կոլի Բեռլիչի |
KPN |
IT |
Colli Bolognesi |
|
Կոլի Բոլոնյեզի |
KPN |
IT |
Colli Bolognesi Classico Pignoletto |
|
Կոլի Բոլոնյեզի Կլասիկո Պինյոլետո |
KPN |
IT |
Colli Cimini |
|
Կոլի Չիմինի |
KGT |
IT |
Colli del Limbara |
|
Կոլի դի Լիմբառա |
KGT |
IT |
Colli del Sangro |
|
Կոլի դել Սանգռո |
KGT |
IT |
Colli del Trasimeno |
|
Կոլի դել Տռազիմենո |
KPN |
IT |
Colli della Sabina |
|
Կոլի դելա Սաբինա |
KPN |
IT |
Colli della Toscana centrale |
|
Կոլի դելա Տոսկանա չենտռալե |
KGT |
IT |
Colli dell'Etruria Centrale |
|
Կոլի դել՛Էտռուռիա Չենտռալե |
KPN |
IT |
Colli di Conegliano |
|
Կոլի դի Կոնելիանո |
KPN |
IT |
Colli di Faenza |
|
Կոլի դի Ֆաենզա |
KPN |
IT |
Colli di Luni |
|
Կոլի դի Լունի |
KPN |
IT |
Colli di Parma |
|
Կոլի դի Պառմա |
KPN |
IT |
Colli di Rimini |
|
Կոլի դի Ռիմինի |
KPN |
IT |
Colli di Salerno |
|
Կոլի դի Սալեռնո |
KGT |
IT |
Colli di Scandiano e di Canossa |
|
Կոլի դի Սկանդինանո է դի Կանոսա |
KPN |
IT |
Colli d'Imola |
|
Կոլի դ՛Իմոլա |
KPN |
IT |
Colli Etruschi Viterbesi |
|
Կոլի Էտռուսկի Վիտեռբեզի |
KPN |
IT |
Colli Euganei |
|
Կոլի Էուգանեի |
KPN |
IT |
Colli Euganei Fior d'Arancio |
|
Կոլի Էուգանեի Ֆիոր դ՛Առանչիո |
KPN |
IT |
Colli Lanuvini |
|
Կոլի Լանուվինի |
KPN |
IT |
Colli Maceratesi |
|
Կոլի Մաչեռատեզի |
KPN |
IT |
Colli Martani |
|
Կոլի Մառտանի |
KPN |
IT |
Colli Orientali del Friuli Picolit |
|
Կոլի Օրիենտալի դել Ֆրիուլի Պիկոլիտ |
KPN |
IT |
Colli Perugini |
|
Կոլի Պեռուջինի |
KPN |
IT |
Colli Pesaresi |
|
Կոլի Պեզառեզի |
KPN |
IT |
Colli Piacentini |
|
Կոլի Պյաչենտինի |
KPN |
IT |
Colli Romagna centrale |
|
Կոլի Ռոմանյա չենտռալե |
KPN |
IT |
Colli Tortonesi |
|
Կոլի Տոռտոնեզի |
KPN |
IT |
Colli Trevigiani |
|
Կոլի Տռեվիջիանի |
KGT |
IT |
Collina del Milanese |
|
Կոլինա դել Միլանեզե |
KGT |
IT |
Collina Torinese |
|
Կոլինա Տորինեզե |
KPN |
IT |
Colline del Genovesato |
|
Կոլինե դել Ջենովեզատո |
KGT |
IT |
Colline di Levanto |
|
Կոլինե դի Լեվանտո |
KPN |
IT |
Colline Frentane |
|
Կոլինե Ֆռենտանե |
KGT |
IT |
Colline Joniche Tarantine |
|
Կոլինե Յոնիկե Տառանտինե |
KPN |
IT |
Colline Lucchesi |
|
Կոլինե Լուկեզի |
KPN |
IT |
Colline Novaresi |
|
Կոլինե Նովառեզի |
KPN |
IT |
Colline Pescaresi |
|
Կոլինե Պեսկառեզի |
KGT |
IT |
Colline Saluzzesi |
|
Կոլինե Սալուցեզի |
KPN |
IT |
Colline Savonesi |
|
Կոլինե Սավոնեզի |
KGT |
IT |
Colline Teatine |
|
Կոլինե Տեատինե |
KGT |
IT |
Collio |
|
Կոլիո |
KPN |
IT |
Collio Goriziano |
|
Կոլիո Գորիցիանո |
KPN |
IT |
Colonna |
|
Կոլոնա |
KPN |
IT |
Conegliano – Prosecco |
|
Կոնելյանո – Պռոսեկո |
KPN |
IT |
Conegliano Valdobbiadene – Prosecco |
|
Կոնելյանո Վալդոբիանդենե – Պռոսեկո |
KPN |
IT |
Cònero |
|
Կոնեռո |
KPN |
IT |
Conselvano |
|
Կոնսելվանո |
KGT |
IT |
Contea di Sclafani |
|
Կոնտեա դի Սկլաֆանի |
KPN |
IT |
Contessa Entellina |
|
Կոնտեսա Էնտելինա |
KPN |
IT |
Controguerra |
|
Կոնտրոգուեռա |
KPN |
IT |
Copertino |
|
Կոպեռտինո |
KPN |
IT |
Cori |
|
Կորի |
KPN |
IT |
Cortese dell'Alto Monferrato |
|
Կոռտեզե դել՛Ալտո Մոնֆեռատո |
KPN |
IT |
Cortese di Gavi |
|
Կոռտեզե դի Գավի |
KPN |
IT |
Corti Benedettine del Padovano |
|
Կոռտի Բենեդետինե դել Պադովանո |
KPN |
IT |
Cortona |
|
Կոռտոնա |
KPN |
IT |
Costa d'Amalfi |
|
Կոստա դ՛Ամալֆի |
KPN |
IT |
Costa Etrusco Romana |
|
Կոստա Էտռուսկո Ռոմանա |
KGT |
IT |
Costa Toscana |
|
Կոստա Տոսկանա |
KGT |
IT |
Costa Viola |
|
Կոստա Վիոլա |
KGT |
IT |
Coste della Sesia |
|
Կոստե դելա Սեզիա |
KPN |
IT |
Curtefranca |
|
Կուռտեֆռանկա |
KPN |
IT |
Custoza |
|
Կուստոցա |
KPN |
IT |
Daunia |
|
Դաունիա |
KGT |
IT |
del Frusinate |
|
դել Ֆռուզինատե |
KGT |
IT |
del Molise |
|
դել Մոլիզե |
KPN |
IT |
del Vastese |
|
դել Վաստեզե |
KGT |
IT |
Delia Nivolelli |
|
Դելիա Նիվոլելի |
KPN |
IT |
dell'Alto Adige |
|
դել՛Ալտո Ադիջե |
KPN |
IT |
delle Venezie |
|
դելե Վենեցիե |
KGT |
IT |
dell'Emilia |
|
դել՛Էմիլիա |
KGT |
IT |
di Modena |
|
Դի Մոդենա |
KPN |
IT |
Diano d'Alba |
|
Դիանո դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Dogliani |
|
Դոլիանի |
KPN |
IT |
Dolceacqua |
|
Դոլչեակուա |
KPN |
IT |
Dolcetto d'Acqui |
|
Դոլչետո դ՛Ակի |
KPN |
IT |
Dolcetto d'Alba |
|
Դոլչետո դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Dolcetto d'Asti |
|
Դոլչետո դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Dolcetto di Diano d'Alba |
|
Դոլչետո դի Դիանո դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Dolcetto di Ovada |
|
Դոլչետո դի Օվադա |
KPN |
IT |
Dolcetto di Ovada Superiore |
|
Դոլչետո դի Օվադա սուպերիորե |
KPN |
IT |
Dugenta |
|
Դուջենտա |
KGT |
IT |
Durello Lessini |
|
Դուռելո Լեսինի |
KPN |
IT |
Elba |
|
Էլբա |
KPN |
IT |
Elba Aleatico Passito |
|
Էլբա Ալեատիցօ Պասիտօ |
KPN |
IT |
Eloro |
|
Էլորո |
KPN |
IT |
Emilia |
|
Էմիլիա |
KGT |
IT |
Epomeo |
|
Էպոմեո |
KGT |
IT |
Erbaluce di Caluso |
|
Էռբալուչե դի Կալուզո |
KPN |
IT |
Erice |
|
Էռիչե |
KPN |
IT |
Esino |
|
Էզինո |
KPN |
IT |
Est! Est!! Est!!! di Montefiascone |
|
Էստ! Էստ! Էստ! Դի Մոնտեֆիասկոնե |
KPN |
IT |
Etna |
|
Էտնա |
KPN |
IT |
Etschtaler |
|
Էտշատլեռ |
KPN |
IT |
Falanghina del Sannio |
|
Ֆալանգինա դել Սանյո |
KPN |
IT |
Falerio |
|
Ֆալերիո |
KPN |
IT |
Falerno del Massico |
|
Ֆալեռնո դել Մասիկո |
KPN |
IT |
Fara |
|
Ֆառա |
KPN |
IT |
Faro |
|
Ֆառո |
KPN |
IT |
Fiano di Avellino |
|
Ֆիանո դի Ավելինո |
KPN |
IT |
Fior d'Arancio Colli Euganei |
|
Ֆիոր դ՛Առանչի կոլի Էուգանեի |
KPN |
IT |
Fontanarossa di Cerda |
|
Ֆոնտանառոսա դի Չեռդա |
KGT |
IT |
Forlì |
|
Ֆոռլի |
KGT |
IT |
Fortana del Taro |
|
Ֆոնտանա դել Տառո |
KGT |
IT |
Franciacorta |
|
Ֆռանչիակոռտա |
KPN |
IT |
Frascati |
|
Ֆռասկատի |
KPN |
IT |
Frascati Superiore |
|
Ֆռասկատի Սուպեռիորե |
KPN |
IT |
Freisa d'Asti |
|
Ֆռեիզա դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Freisa di Chieri |
|
Ֆռեիզա դի Կիերի |
KPN |
IT |
Friularo di Bagnoli |
|
Ֆրիուլառո դի Բանյոլի |
KPN |
IT |
Friuli Annia |
|
Ֆրիուլի Անիա |
KPN |
IT |
Friuli Aquileia |
|
Ֆրիուլի Ակուիլեյա |
KPN |
IT |
Friuli Colli Orientali |
|
Ֆրիուլի Կոլի Օրիենտալի |
KPN |
IT |
Friuli Grave |
|
Ֆրիուլի Գրավե |
KPN |
IT |
Friuli Isonzo |
|
Ֆրիուլի Իզոնցո |
KPN |
IT |
Friuli Latisana |
|
Ֆրիուլի Լատիզանա |
KPN |
IT |
Frusinate |
|
Ֆրուզիանտե |
KGT |
IT |
Gabiano |
|
Գաբիանո |
KPN |
IT |
Galatina |
|
Գալատինա |
KPN |
IT |
Galluccio |
|
Գալուչիո |
KPN |
IT |
Gambellara |
|
Գամելառա |
KPN |
IT |
Garda |
|
Գառդա |
KPN |
IT |
Garda Bresciano |
|
Գառդա Բռեշիանո |
KPN |
IT |
Garda Colli Mantovani |
|
Գառդա Կոլի Մանտովանի |
KPN |
IT |
Gattinara |
|
Գատինառա |
KPN |
IT |
Gavi |
|
Գավի |
KPN |
IT |
Genazzano |
|
Ջենացանո |
KPN |
IT |
Ghemme |
|
Գեմե |
KPN |
IT |
Gioia del Colle |
|
Ջիոյա դել Կոլե |
KPN |
IT |
Girò di Cagliari |
|
Ջիռո դի Կալիարի |
KPN |
IT |
Golfo del Tigullio – Portofino |
|
Գոլֆո դել Տիգուլինո Պոռտոֆինո |
KPN |
IT |
Grance Senesi |
|
Գռանչե Սենեզի |
KPN |
IT |
Gravina |
|
Գռավինա |
KPN |
IT |
Greco di Bianco |
|
Գռեկո դի Բիանկո |
KPN |
IT |
Greco di Tufo |
|
Գռեկո դի Տուֆո |
KPN |
IT |
Grignolino d'Asti |
|
Գռինյոլինո դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Grignolino del Monferrato Casalese |
|
Գռինյոլինո դել Մոնֆեռատո Կազալեզե |
KPN |
IT |
Grottino di Roccanova |
|
Գռոտինո դի Ռոկանովա |
KPN |
IT |
Gutturnio |
|
Գուտուրինո |
KPN |
IT |
Histonium |
|
Իստոնիում |
KGT |
IT |
I Terreni di Sanseverino |
|
Ի տեռենի դի Սանսեվերինո |
KPN |
IT |
Irpinia |
|
Իպինիա |
KPN |
IT |
Ischia |
|
Իշիյա |
KPN |
IT |
Isola dei Nuraghi |
|
Իզոլա դեյ Նուռագի |
KGT |
IT |
Isonzo del Friuli |
|
Իզոնցո դել Ֆրիուլի |
KPN |
IT |
Kalterer |
|
Կալտեռեռ |
KPN |
IT |
Kalterersee |
|
Կալտեռեռսե |
KPN |
IT |
Lacrima di Morro |
|
Լակռիմա դի Մոռո |
KPN |
IT |
Lacrima di Morro d'Alba |
|
Լակռիմա դի Մոռո դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Lago di Caldaro |
|
Լագո դի Կալդառո |
KPN |
IT |
Lago di Corbara |
|
Լագո դի Կորբառա |
KPN |
IT |
Lambrusco di Sorbara |
|
Լամբռուսկո դի Սեռբառա |
KPN |
IT |
Lambrusco Grasparossa di Castelvetro |
|
Լամբռուսկո Գռասպառոսա դի Կաստելվեռտո |
KPN |
IT |
Lambrusco Mantovano |
|
Լամբռուսկո Մանտովանո |
KPN |
IT |
Lambrusco Salamino di Santa Croce |
|
Լամբռուսկո Սալամանիո դի Սանտա Կռոչե |
KPN |
IT |
Lamezia |
|
Լամեցիա |
KPN |
IT |
Langhe |
|
Լանգե |
KPN |
IT |
Lazio |
|
Լացիո |
KGT |
IT |
Lessini Durello |
|
Լեսինի Դուրելո |
KPN |
IT |
Lessona |
|
Լեսոնա |
KPN |
IT |
Leverano |
|
Լեվեռանո |
KPN |
IT |
Liguria di Levante |
|
Լիգուրիա դի Լեվանտե |
KGT |
IT |
Lipuda |
|
Լիպուդա |
KGT |
IT |
Lison |
|
Լիզոն |
KPN |
IT |
Lison-Pramaggiore |
|
Լիզոն-Պռամաջիորե |
KPN |
IT |
Lizzano |
|
Լիցիանո |
KPN |
IT |
Loazzolo |
|
Լոացոլո |
KPN |
IT |
Locorotondo |
|
Լոկոռոտոնդո |
KPN |
IT |
Locride |
|
Լոկռիդե |
KGT |
IT |
Lugana |
|
Լուգանա |
KPN |
IT |
Malanotte del Piave |
|
Մալանտոտե դել Պիավե |
KPN |
IT |
Malvasia delle Lipari |
|
Մալվազիա դել Լիպարի |
KPN |
IT |
Malvasia di Bosa |
|
Մալվազիա դի Բոզա |
KPN |
IT |
Malvasia di Casorzo |
|
Մալվազիա դի Կազորցո |
KPN |
IT |
Malvasia di Casorzo d'Asti |
|
Մալվազիա դի Կազորցո դ՛Աստի |
KPN |
IT |
Malvasia di Castelnuovo Don Bosco |
|
Մալվազիա դի Կաստելնուովո Դոն Բոսկո |
KPN |
IT |
Mamertino |
|
Մամեռտինո |
KPN |
IT |
Mamertino di Milazzo |
|
Մամեռտինո դի Միլացո |
KPN |
IT |
Mandrolisai |
|
Մանդռոլիզայ |
KPN |
IT |
Marca Trevigiana |
|
Մառկա Տռեվիջինա |
KGT |
IT |
Marche |
|
Մարկե |
KGT |
IT |
Maremma toscana |
|
Մարեմա տոսկանա |
KPN |
IT |
Marino |
|
Մարինո |
KPN |
IT |
Marmilla |
|
Մարմիլա |
KGT |
IT |
Marsala |
|
Մարսալա |
KPN |
IT |
Martina |
|
Մարտինա |
KPN |
IT |
Martina Franca |
|
Մարտինա Ֆրանկա |
KPN |
IT |
Matera |
|
Մատերա |
KPN |
IT |
Matino |
|
Մատինո |
KPN |
IT |
Melissa |
|
Մելիսա |
KPN |
IT |
Menfi |
|
Մենֆի |
KPN |
IT |
Merlara |
|
Մերլարա |
KPN |
IT |
Mitterberg |
|
Միտերբեռգ |
KGT |
IT |
Modena |
|
Մոդենա |
KPN |
IT |
Molise |
|
Մոլիզե |
KPN |
IT |
Monferrato |
|
Մոնֆեռատո |
KPN |
IT |
Monica di Sardegna |
|
Մոնիկա դի Սառդենյա |
KPN |
IT |
Monreale |
|
Մոնռեալե |
KPN |
IT |
Montecarlo |
|
Մոնտեկառլո |
KPN |
IT |
Montecastelli |
|
Մոնտեկաստելի |
KGT |
IT |
Montecompatri |
|
Մոնտեկոմպատրի |
KPN |
IT |
Montecompatri Colonna |
|
Մենտեկոմպատրի Կոլոնա |
KPN |
IT |
Montecucco |
|
Մոնտեկուոկո |
KPN |
IT |
Montecucco Sangiovese |
|
Մոնտեկուոկո Սանջիովեզե |
KPN |
IT |
Montefalco |
|
Մոնտեֆալկո |
KPN |
IT |
Montefalco Sagrantino |
|
Մոնտեֆալկո Սագրանտինո |
KPN |
IT |
Montello |
|
Մոնտելլո |
KPN |
IT |
Montello – Colli Asolani |
|
Մոնտելլո – Կոլի Ազոլանի |
KPN |
IT |
Montello Rosso |
|
Մոնտելո Ռոսո |
KPN |
IT |
Montenetto di Brescia |
|
Մոնտենետո դի Բրեշիա |
KGT |
IT |
Montepulciano d’Abruzzo |
|
Մոնտեպուլչիանո դ՛Աբռուցո |
KPN |
IT |
Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane |
|
Մոնտեպուլչիանո դ՛Աբռուցո Կոլինե Տեռամանե |
KPN |
IT |
Monteregio di Massa Marittima |
|
Մոնտեռեջիո դի Մասա Մարիտիմա |
KPN |
IT |
Montescudaio |
|
Մոնտեսկուդայո |
KPN |
IT |
Monti Lessini |
|
Մոնտի Լեսինի |
KPN |
IT |
Morellino di Scansano |
|
Մորելինո դի Սկանսանո |
KPN |
IT |
Moscadello di Montalcino |
|
Մոսկադելո դի Մոնտալչինո |
KPN |
IT |
Moscato di Pantelleria |
|
Մոսկատո դի Պանտելերիա |
KPN |
IT |
Moscato di Sardegna |
|
Մոսկատո դի Սարդենյա |
KPN |
IT |
Moscato di Scanzo |
|
Մոսկատո դի Սկանցո |
KPN |
IT |
Moscato di Sennori |
|
Մոսկատո դի Սենորի |
KPN |
IT |
Moscato di Sorso |
|
Մոսկատո դի Սորսո |
KPN |
IT |
Moscato di Sorso – Sennori |
|
Մոսկատո դի Սորսո-սենորի |
KPN |
IT |
Moscato di Terracina |
|
Մոսկատո դի Տեռաչինա |
KPN |
IT |
Moscato di Trani |
|
Մոսկատո դի Տրանի |
KPN |
IT |
Murgia |
|
Մուռջիա |
KGT |
IT |
Nardò |
|
Նառդո |
KPN |
IT |
Narni |
|
Նառնի |
KGT |
IT |
Nasco di Cagliari |
|
Նասկո դի Կալիարի |
KPN |
IT |
Nebbiolo d'Alba |
|
Մեբիոլո դ՛Ալբա |
KPN |
IT |
Negroamaro di Terra d'Otranto |
|
Նեգռոմառո դի Տեռա դ՛Օտռանո |
KPN |
IT |
Nettuno |
|
Նետունո |
KPN |
IT |
Noto |
|
Նոտո |
KPN |
IT |
Nuragus di Cagliari |
|
Նուռգաուս դի Կալիարի |
KPN |
IT |
Nurra |
|
Նուռա |
KGT |
IT |
Offida |
|
Օֆիդա |
KPN |
IT |
Ogliastra |
|
Օլյաստռա |
KGT |
IT |
Olevano Romano |
|
Օլեվանո Ռոմանո |
KPN |
IT |
Oltrepò Pavese |
|
Օլտռեպո Պավեզե |
KPN |
IT |
Oltrepò Pavese metodo classico |
|
Օլտռեպո Պավեզե մետոդո կլասիկո |
KPN |
IT |
Oltrepò Pavese Pinot grigio |
|
Օլտռեպո Պավեզե Պինո գրիջո |
KPN |
IT |
Orcia |
|
Օրչա |
KPN |
IT |
Ormeasco di Pornassio |
|
Օրմանեսկո դի Պոռնասիո |
KPN |
IT |
Orta Nova |
|
Օրտա Նովա |
KPN |
IT |
Ortona |
|
Օրտոնա |
KPN |
IT |
Ortrugo |
|
Օրտրուգո |
KPN |
IT |
Orvietano Rosso |
|
Օրվիետանո Ռոսո |
KPN |
IT |
Orvieto |
|
Օրվիետո |
KPN |
IT |
Osco |
|
Օսկո |
KGT |
IT |
Ostuni |
|
Օստունի |
KPN |
IT |
Ovada |
|
Օվադա |
KPN |
IT |
Paestum |
|
Պաեստում |
KGT |
IT |
Palizzi |
|
Պալիցի |
KGT |
IT |
Pantelleria |
|
Պանտելերիա |
KPN |
IT |
Parrina |
|
Պառինա |
KPN |
IT |
Parteolla |
|
Պարտեոլա |
KGT |
IT |
Passito di Pantelleria |
|
Պասիտո դի Պանտելերիա |
KPN |
IT |
Pellaro |
|
Պելարո |
KGT |
IT |
Penisola Sorrentina |
|
Պենիզոլա Սոռենտինա |
KPN |
IT |
Pentro |
|
Պենտռո |
KPN |
IT |
Pentro di Isernia |
|
Պենտռո դի Իզերնիա |
KPN |
IT |
Pergola |
|
Պեռգոլա |
KPN |
IT |
Piave |
|
Պիավե |
KPN |
IT |
Piave Malanotte |
|
Պիավե Մալանոտե |
KPN |
IT |
Piceno |
|
Պիչենո |
KPN |
IT |
Piemonte |
|
Պիեմոնտե |
KPN |
IT |
Piglio |
|
Պիլիո |
KPN |
IT |
Pinerolese |
|
Պինեռոլեզե |
KPN |
IT |
Pinot nero dell'Oltrepò Pavese |
|
Պինո նեռո դել՛Օլտռեպո Պավեզե |
KPN |
IT |
Planargia |
|
Պլանառջիա |
KGT |
IT |
Pomino |
|
Պոմինո |
KPN |
IT |
Pompeiano |
|
Պոմպեյանո |
KGT |
IT |
Pornassio |
|
Պոռնասիո |
KPN |
IT |
Portofino |
|
Պոռտոֆինո |
KPN |
IT |
Primitivo di Manduria |
|
Պրիմիտիվո դի Մանդուրիա |
KPN |
IT |
Primitivo di Manduria Dolce Naturale |
|
Պրիմիտիվո դի Մանդուրիա Դոլչե Նատուռալե |
KPN |
IT |
Prosecco |
|
Պռոսեկկո |
KPN |
IT |
Provincia di Mantova |
|
Պռովինչա դի Մանտովա |
KGT |
IT |
Provincia di Nuoro |
|
Պռովինչա դի Նուոռո |
KGT |
IT |
Provincia di Pavia |
|
Պռովինչա դի Պավիա |
KGT |
IT |
Provincia di Verona |
|
Պռովինչա դի Վեռոնա |
KGT |
IT |
Puglia |
|
Պուլիա |
KGT |
IT |
Quistello |
|
Կուիստելլո |
KGT |
IT |
Ramandolo |
|
Ռամանդոլո |
KPN |
IT |
Ravenna |
|
Ռավեննա |
KGT |
IT |
Recioto della Valpolicella |
|
Ռեչոտո դելա Վալպոլիչելա |
KPN |
IT |
Recioto di Gambellara |
|
Ռեչոտո դի Գամբելառա |
KPN |
IT |
Recioto di Soave |
|
Ռեչոտո դի Սոավե |
KPN |
IT |
Reggiano |
|
Ռեջջանո |
KPN |
IT |
Reno |
|
Ռենո |
KPN |
IT |
Riesi |
|
Ռիեզի |
KPN |
IT |
Riviera del Brenta |
|
Ռիվիեռա դել Բռենտա |
KPN |
IT |
Riviera del Garda Bresciano |
|
Ռիվիեռա դել Գառդա Բռեշիանո |
KPN |
IT |
Riviera ligure di Ponente |
|
Ռիվիեռա լիգւռե դի Պոնետե |
KPN |
IT |
Roccamonfina |
|
Ռոկամոնֆինա |
KGT |
IT |
Roero |
|
Ռոեռո |
KPN |
IT |
Roma |
|
Ռոմա |
KPN |
IT |
Romagna |
|
Ռոմանյա |
KPN |
IT |
Romagna Albana |
|
Ռոմանյա Ալբանա |
KPN |
IT |
Romangia |
|
Ռոմանիյա |
KGT |
IT |
Ronchi di Brescia |
|
Ռոնկի դի Բռշիա |
KGT |
IT |
Ronchi Varesini |
|
Ռոնկի Վառեզինի |
KGT |
IT |
Rosazzo |
|
Ռոզացո |
KPN |
IT |
Rossese di Dolceacqua |
|
Ռոսեզե դի Դոլչեակուա |
KPN |
IT |
Rosso Cònero |
|
Ռոսո Կոնեռո |
KPN |
IT |
Rosso della Val di Cornia |
|
Ռոսո դելլա Վալ դի Կորնիա |
KPN |
IT |
Rosso di Cerignola |
|
Ռոսո դի Չեռինյոլա |
KPN |
IT |
Rosso di Montalcino |
|
Ռոսո դի Մոնտալչինո |
KPN |
IT |
Rosso di Montepulciano |
|
Ռոսո դի Մոնտեպուչանո |
KPN |
IT |
Rosso di Valtellina |
|
Ռոսո դի Վալտելլինա |
KPN |
IT |
Rosso Orvietano |
|
Ռոսո Օրվիետանո |
KPN |
IT |
Rosso Piceno |
|
Ռոսո Պիչենո |
KPN |
IT |
Rotae |
|
Ռոտաե |
KGT |
IT |
Rubicone |
|
Ռուբիկոնե |
KGT |
IT |
Rubino di Cantavenna |
|
Ռուբինո դի Կանտավեննա |
KPN |
IT |
Ruchè di Castagnole Monferrato |
|
Ռուկե դի Կաստանյոլե Մոնֆեռատո |
KPN |
IT |
S. Anna di Isola Capo Rizzuto |
|
Ս.Աննա դի Իզոլա Կապո Ռիցուտո |
KPN |
IT |
Sabbioneta |
|
Սաբիոնետա |
KGT |
IT |
Salaparuta |
|
Սալապարուտա |
KPN |
IT |
Salemi |
|
Սալեմի |
KGT |
IT |
Salento |
|
Սալենտո |
KGT |
IT |
Salice Salentino |
|
Սալիչե Սալենտինո |
KPN |
IT |
Salina |
|
Սալինա |
KGT |
IT |
Sambuca di Sicilia |
|
Սամբուկա դի Սիչիլիա |
KPN |
IT |
San Colombano |
|
Սան Կոլոմբանո |
KPN |
IT |
San Colombano al Lambro |
|
Սան Կոլոմբանո ալ Լամբռո |
KPN |
IT |
San Gimignano |
|
Սան Ջիմինյանո |
KPN |
IT |
San Ginesio |
|
Սան Ջինեզիո |
KPN |
IT |
San Martino della Battaglia |
|
Սան Մարտինո դելլա Բատալյա |
KPN |
IT |
San Severo |
|
Սան Սեվեռո |
KPN |
IT |
San Torpè |
|
Սան Տրոպե |
KPN |
IT |
Sangue di Giuda |
|
Սանգուե դի Ջիուդա |
KPN |
IT |
Sangue di Giuda dell'Oltrepò Pavese |
|
Սանգուե դի Ջիուդա դել Օլտռեպո Պավեզե |
KPN |
IT |
Sannio |
|
Սաննիո |
KPN |
IT |
Santa Margherita di Belice |
|
Սանտա Մառգերիտա դի Բելիչե |
KPN |
IT |
Sant'Antimo |
|
Սանտ՛Անտիմո |
KPN |
IT |
Sardegna Semidano |
|
Սառդենյա Սեմիդանո |
KPN |
IT |
Savuto |
|
Սավուտո |
KPN |
IT |
Scanzo |
|
Սկանցո |
KPN |
IT |
Scavigna |
|
Սկավինյա |
KPN |
IT |
Sciacca |
|
Շիակկա |
KPN |
IT |
Scilla |
|
Շիլլա |
KGT |
IT |
Sebino |
|
Սեբինո |
KGT |
IT |
Serenissima |
|
Սեռենիսիմա |
KPN |
IT |
Serrapetrona |
|
Սեռապետրոնա |
KPN |
IT |
Sforzato di Valtellina |
|
Սֆորցատո դի Վալտելլինա |
KPN |
IT |
Sfursat di Valtellina |
|
Սֆուրսատ դի Վալտելլինա |
KPN |
IT |
Sibiola |
|
Սիբիոլա |
KGT |
IT |
Sicilia |
|
Սիչիլիա |
KPN |
IT |
Sillaro |
|
Սիլլառո |
KGT |
IT |
Siracusa |
|
Սիռակուզա |
KPN |
IT |
Sizzano |
|
Սիցիանո |
KPN |
IT |
Soave |
|
Սոավե |
KPN |
IT |
Soave Superiore |
|
Սոավե Սուպերիորե |
KPN |
IT |
Sovana |
|
Սովանա |
KPN |
IT |
Spello |
|
Սպելլո |
KGT |
IT |
Spoleto |
|
Սպոլետո |
KPN |
IT |
Squinzano |
|
Սկուինցանո |
KPN |
IT |
Strevi |
|
Ստռեվի |
KPN |
IT |
Südtirol |
|
Սուդտիռոլ |
KPN |
IT |
Südtiroler |
|
Սուդտիռոլեռ |
KPN |
IT |
Suvereto |
|
Սուվեռտո |
KPN |
IT |
Tarantino |
|
Տարանտինո |
KGT |
IT |
Tarquinia |
|
Տարկինիա |
KPN |
IT |
Taurasi |
|
Տաուռասի |
KPN |
IT |
Tavoliere |
|
Տավոլիերե |
KPN |
IT |
Tavoliere delle Puglie |
|
Տավոլիերե դելե Պուլիե |
KPN |
IT |
Teroldego Rotaliano |
|
Տոռելդեգո Ռոտալիանո |
KPN |
IT |
Terra d'Otranto |
|
Տեռա դ՛Օտռանտո |
KPN |
IT |
Terracina |
|
Տեռաչինա |
KPN |
IT |
Terradeiforti |
|
Տեռռադեիֆորտի |
KPN |
IT |
Terralba |
|
Տեռալբա |
KPN |
IT |
Terratico di Bibbona |
|
Տեռատիկո դի Բիբոնա |
KPN |
IT |
Terrazze dell'Imperiese |
|
Տեռացե դել՛Իմպերիեզե |
KGT |
IT |
Terrazze Retiche di Sondrio |
|
Տեռաեց Ռետիկե դի Սոնդրիո |
KGT |
IT |
Terre Alfieri |
|
Տեռե Ալֆիերի |
KPN |
IT |
Terre Aquilane |
|
Տեռե Ակուիլանե |
KGT |
IT |
Terre de L'Aquila |
|
Տեռե դե լ՛Ակուիլա |
KGT |
IT |
Terre degli Osci |
|
Տեռե դելի Օշի |
KGT |
IT |
Terre del Colleoni |
|
Տեռե դել Կոլեոնի |
KPN |
IT |
Terre del Volturno |
|
Տեռե դել Վոլտուռնո |
KGT |
IT |
Terre dell'Alta Val d'Agri |
|
Տեռե դել՛Ալտա Վալ դ՛Ագրի |
KPN |
IT |
Terre di Casole |
|
Տեռե դի Կազոլե |
KPN |
IT |
Terre di Chieti |
|
Տեռե դի Կիետի |
KGT |
IT |
Terre di Cosenza |
|
Տեռե դի Կոզենցա |
KPN |
IT |
Terre di Offida |
|
Տեռե դի Օֆիդա |
KPN |
IT |
Terre di Pisa |
|
Տեռե դի Պիզա |
KPN |
IT |
Terre di Veleja |
|
Տեռե դի Վելեխա |
KGT |
IT |
Terre Lariane |
|
Տեռե Լարիանե |
KGT |
IT |
Terre Siciliane |
|
Տեռե Սիչիլիանե |
KGT |
IT |
Terre Tollesi |
|
Տեռե Տոլլեզի |
KPN |
IT |
Tharros |
|
Տառոս |
KGT |
IT |
Tintilia del Molise |
|
Տինտիլա դել Մոլիզե |
KPN |
IT |
Todi |
|
Տոսի |
KPN |
IT |
Torgiano |
|
Տոռջիանո |
KPN |
IT |
Torgiano Rosso Riserva |
|
Տոռջիանո Ռոսո Դիզեռվա |
KPN |
IT |
Toscana |
|
Տոսկանա |
KGT |
IT |
Toscano |
|
Տոսկանո |
KGT |
IT |
Trasimeno |
|
Տռազիմենո |
KPN |
IT |
Trebbiano d'Abruzzo |
|
Տռեբյանո դ՛Աբռուցո |
KPN |
IT |
Trentino |
|
Տռենտինո |
KPN |
IT |
Trento |
|
Տռենտո |
KPN |
IT |
Trexenta |
|
Տռեքսենտա |
KGT |
IT |
Tullum |
|
Տուլում |
KPN |
IT |
Tuscia |
|
Տուշիա |
KPN |
IT |
Umbria |
|
Ումբրիա |
KGT |
IT |
Val d'Arbia |
|
Վալ դ՛Առբիա |
KPN |
IT |
Val d'Arno di Sopra |
|
Վալ դ՛Առնո դի Սոպռա |
KPN |
IT |
Val di Cornia |
|
Վալ դի Կոռնիա |
KPN |
IT |
Val di Cornia Rosso |
|
Վալ դի Կոռնիա Ռոսո |
KPN |
IT |
Val di Magra |
|
Վալ դի Մագռա |
KGT |
IT |
Val di Neto |
|
Վալ դի Նետո |
KGT |
IT |
Val Polcèvera |
|
Վալ Պոլչեվռա |
KPN |
IT |
Val Tidone |
|
Վալ Տիդոնե |
KGT |
IT |
Valcalepio |
|
Վալկալեպիո |
KPN |
IT |
Valcamonica |
|
Վալկամոնիկա |
KGT |
IT |
Valdadige |
|
Վալդադիջե |
KPN |
IT |
Valdadige Terradeiforti |
|
Վալդադիջե Տեռաֆեիֆորտի |
KPN |
IT |
Valdamato |
|
Վալդամատո |
KGT |
IT |
Valdarno di Sopra |
|
Վալդառնո դի Սոպռա |
KPN |
IT |
Valdichiana toscana |
|
Վալդիկիանա տոսկանա |
KPN |
IT |
Valdinievole |
|
Վալդինիեվոլե |
KPN |
IT |
Valdobbiadene – Prosecco |
|
Վալդոբիադենե – Պռոսեկո |
KPN |
IT |
Vallagarina |
|
Վալագարինա |
KGT |
IT |
Valle Belice |
|
Վալե Բելիչե |
KGT |
IT |
Valle d'Aosta |
|
Վալե դ՛Աոստա |
KPN |
IT |
Valle del Tirso |
|
Վալե դել Տիրսո |
KGT |
IT |
Valle d'Itria |
|
Վալե դ՛Իտիռա |
KGT |
IT |
Vallée d'Aoste |
|
Վալե դ՛Աոստե |
KPN |
IT |
Valli di Porto Pino |
|
Վալի դի Պոռտո Պինո |
KGT |
IT |
Valli Ossolane |
|
Վալի Օսոլանե |
KPN |
IT |
Valpolicella |
|
Վալպոլիչելա |
KPN |
IT |
Valpolicella Ripasso |
|
Վալպոլիչելա Ռիպասո |
KPN |
IT |
Valsusa |
|
Վալսուզա |
KPN |
IT |
Valtellina rosso |
|
Վալտելինա ռոսո |
KPN |
IT |
Valtellina Superiore |
|
Վալտելինա Սուպերիորե |
KPN |
IT |
Valtènesi |
|
Վալտենեզի |
KPN |
IT |
Velletri |
|
Վելետրի |
KPN |
IT |
Veneto |
|
Վենետո |
KGT |
IT |
Veneto Orientale |
|
Վենետո Օրիենտալե |
KGT |
IT |
Venezia |
|
Վենեցիա |
KPN |
IT |
Venezia Giulia |
|
Վենեցիա Ջիուլիա |
KGT |
IT |
Verdicchio dei Castelli di Jesi |
|
Վեռդիկիո դեի Կաստելի դի Ջեզի |
KPN |
IT |
Verdicchio di Matelica |
|
Վեռդիկիո դի Մատելիկա |
KPN |
IT |
Verdicchio di Matelica Riserva |
|
Վեռդիկիո դի Մատելիկա Ռիզեռվա |
KPN |
IT |
Verduno |
|
Վեռդունո |
KPN |
IT |
Verduno Pelaverga |
|
Վեռդունո Պելավեռգա |
KPN |
IT |
Vermentino di Gallura |
|
Վեռմենտինո դի Գալուռա |
KPN |
IT |
Vermentino di Sardegna |
|
Վեռմենտինո դի Սարդենյա |
KPN |
IT |
Vernaccia di Oristano |
|
Վեռնաչչա դի Օրիստանո |
KPN |
IT |
Vernaccia di San Gimignano |
|
Վեռնաչչա դի Սան Ջիմինյանո |
KPN |
IT |
Vernaccia di Serrapetrona |
|
Վեռնաչչա դի Սեռապետռոնա |
KPN |
IT |
Verona |
|
Վերոնա |
KGT |
IT |
Veronese |
|
Վերոնեզե |
KGT |
IT |
Vesuvio |
|
Վեզուվիո |
KPN |
IT |
Vicenza |
|
Վիչենցա |
KPN |
IT |
Vignanello |
|
Վինյանելո |
KPN |
IT |
Vigneti della Serenissima |
|
Վինյետի դելա Սերենիսիմա |
KPN |
IT |
Vigneti delle Dolomiti |
|
Վինյետի դելե Դոլոմիտի |
KGT |
IT |
Villamagna |
|
Վիլամանյա |
KPN |
IT |
Vin Santo del Chianti |
|
Վին սանտո դել Կիանտի |
KPN |
IT |
Vin Santo del Chianti Classico |
|
Վին սանտո դել Կիանտի Կլասիկո |
KPN |
IT |
Vin Santo di Carmignano |
|
Վին Սանտո դի Կարմինյանո |
KPN |
IT |
Vin Santo di Montepulciano |
|
Վին սանտո դի Մոնտեպուլիչանո |
KPN |
IT |
Vino Nobile di Montepulciano |
|
Վինո Նոբիլե դի Մոնտեպուլիչիանո |
KPN |
IT |
Vittoria |
|
Վիտորիա |
KPN |
IT |
Weinberg Dolomiten |
|
Բանբեռգ Դոլոմիտեն |
KGT |
IT |
Zagarolo |
|
Զագառոլո |
KPN |
LU |
Moselle Luxembourgeoise |
|
Մոզել Լյուքսեմբուրգուազ |
KPN |
MT |
Għawdex |
|
Գնավդեքս |
KPN |
MT |
Gozo |
|
Գոցո |
KPN |
MT |
Malta |
|
Մալտա |
KPN |
MT |
Maltese Islands |
|
Մալտեզ Այլանդզ |
KGT |
NL |
Drenthe |
|
Դռենտե |
KGT |
NL |
Flevoland |
|
Ֆլեվոլանդ |
KGT |
NL |
Friesland |
|
Ֆրիսլանդ |
KGT |
NL |
Gelderland |
|
Գելդերլանդ |
KGT |
NL |
Groningen |
|
Գռոնինգեն |
KGT |
NL |
Limburg |
|
Լիմբուռգ |
KGT |
NL |
Noord-Brabant |
|
Նորդ-Բռաբանտ |
KGT |
NL |
Noord-Holland |
|
Նորդ-Հոլանդ |
KGT |
NL |
Overijssel |
|
Օվեռիյսել |
KGT |
NL |
Utrecht |
|
Ուտռեխտ |
KGT |
NL |
Zeeland |
|
Զեելանդ |
KGT |
NL |
Zuid-Holland |
|
Զուիդ-Հոլանդ |
KGT |
PT |
Açores |
|
Ասորես |
KGT |
PT |
Alenquer |
|
Ալենկեր |
KPN |
PT |
Alentejano |
|
Ալենտեժանո |
KGT |
PT |
Alentejo |
|
Ալենտեժո |
KPN |
PT |
Algarve |
|
Ալգառվե |
KGT |
PT |
Arruda |
|
Առուդա |
KPN |
PT |
Bairrada |
|
Բայռադա |
KPN |
PT |
Beira Interior |
|
Բեյռա ինտերիոր |
KPN |
PT |
Biscoitos |
|
Բիսկոիտոս |
KPN |
PT |
Bucelas |
|
Բուսելաս |
KPN |
PT |
Carcavelos |
|
Կառակավելոս |
KPN |
PT |
Colares |
|
Կոլարես |
KPN |
PT |
Dão |
|
Դաո |
KPN |
PT |
DoTejo |
|
Դո Տեժո |
KPN |
PT |
Douro |
|
Դոուռո |
KPN |
PT |
Duriense |
|
Դուրիենզե |
KGT |
PT |
Encostas d’Aire |
|
Էնկոստաս դ՛Աիրե |
KPN |
PT |
Graciosa |
|
Գրասիոզա |
KPN |
PT |
Lafões |
|
Լաֆոես |
KPN |
PT |
Lagoa |
|
Լագոա |
KPN |
PT |
Lagos |
|
Լագոս |
KPN |
PT |
Lisboa |
|
Լիսբոա |
KGT |
PT |
Madeira |
|
Մադեյրա |
KPN |
PT |
Madeira Wein |
|
Մադեյրա Վեյն |
KPN |
PT |
Madeira Wijn |
|
Մադեյրա Վիյն |
KPN |
PT |
Madeira Wine |
|
Մադեյրա Վայն |
KPN |
PT |
Madeirense |
|
Մադեյրենսե |
KPN |
PT |
Madera |
|
Մադերա |
KPN |
PT |
Madère |
|
Մադեռ |
KPN |
PT |
Minho |
|
Մինհո |
KGT |
PT |
Óbidos |
|
Օբիդոս |
KPN |
PT |
Oporto |
|
Օպորտո |
KPN |
PT |
Palmela |
|
Պալմելա |
KPN |
PT |
Península de Setúbal |
|
Պոնինսուլա դե Սետուբալ |
KGT |
PT |
Pico |
|
Պիկո |
KPN |
PT |
Port |
|
Պոռտ |
KPN |
PT |
Port Wine |
|
Պոռտ Վայն |
KPN |
PT |
Portimão |
|
Պոռտիմաո |
KPN |
PT |
Porto |
|
Պոռտո |
KPN |
PT |
Portvin |
|
Պոռտվեն |
KPN |
PT |
Portwein |
|
Պոռտվայն |
KPN |
PT |
Portwijn |
|
Պոռտվիյն |
KPN |
PT |
Setúbal |
|
Սետուբալ |
KPN |
PT |
Tavira |
|
Տավիրա |
KPN |
PT |
Távora-Varosa |
|
Տավորա-Վարոսա |
KPN |
PT |
Tejo |
|
Տեխո |
KGT |
PT |
Terras Madeirenses |
|
Տեռաս Մադեյռենսես |
KGT |
PT |
Torres Vedras |
|
Տոռես Վեդռաս |
KPN |
PT |
Transmontano |
|
Տռանսմոնտանո |
KGT |
PT |
Trás-os-Montes |
|
Տռաս-օս-Մոնտես |
KPN |
PT |
Vin de Madère |
|
Վեն դե Մադեռե |
KPN |
PT |
vin de Porto |
|
Վեն դե Պոռտո |
KPN |
PT |
Vinho da Madeira |
|
Վինհո դա Մադեյրա |
KPN |
PT |
vinho do Porto |
|
Վինհո դո Պոռտո |
KPN |
PT |
Vinho Verde |
|
Վինհո Վեռդե |
KPN |
PT |
Vino di Madera |
|
Վինո դի Մադեռա |
KPN |
RO |
Aiud |
|
Աիուդ |
KPN |
RO |
Alba Iulia |
|
Ալբա Յուլիա |
KPN |
RO |
Babadag |
|
Բաբադագ |
KPN |
RO |
Banat |
|
Բանատ |
KPN |
RO |
Banu Mărăcine |
|
Բանու Մառաչինե |
KPN |
RO |
Bohotin |
|
Բոհոտին |
KPN |
RO |
Colinele Dobrogei |
|
Կոլինե Դոբռոջեյ |
KGT |
RO |
Coteşti |
|
Կոտեսի |
KPN |
RO |
Cotnari |
|
Կոնարի |
KPN |
RO |
Crişana |
|
Կրիշանա |
KPN |
RO |
Dealu Bujorului |
|
Դեալու Բուժորուլույ |
KPN |
RO |
Dealu Mare |
|
Դեալու մարե |
KPN |
RO |
Dealurile Crişanei |
|
Դեալուրիլե Կրիշանեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Moldovei |
|
Դեալուրիլե Մոլդովեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Munteniei |
|
Դեալուրիլե Մունտենիեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Olteniei |
|
Դեալուրիլե Օլտենիեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Sătmarului |
|
Դեալուրիլե Սատմարուլույ |
KGT |
RO |
Dealurile Transilvaniei |
|
Դեալուրիլե Տրանսիլվանիեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Vrancei |
|
Դեալուրիլե Վռանսեյ |
KGT |
RO |
Dealurile Zarandului |
|
Դեալուրիլե Զարանդուլույ |
KGT |
RO |
Drăgăşani |
|
Դռագաշանի |
KPN |
RO |
Huşi |
|
Հուշի |
KPN |
RO |
Iana |
|
Իանա |
KPN |
RO |
Iaşi |
|
Իաշի |
KPN |
RO |
Lechinţa |
|
Լեկինծա |
KPN |
RO |
Mehedinţi |
|
Մեհեդինծի |
KPN |
RO |
Miniş |
|
Մինիշ |
KPN |
RO |
Murfatlar |
|
Մուրֆատլար |
KPN |
RO |
Nicoreşti |
|
Նիկորեշտի |
KPN |
RO |
Odobeşti |
|
Օդոբեշտի |
KPN |
RO |
Oltina |
|
Օլտինա |
KPN |
RO |
Panciu |
|
Պանչու |
KPN |
RO |
Panciu |
|
Պանչու |
KPN |
RO |
Pietroasa |
|
Պյետրոասա |
KPN |
RO |
Recaş |
|
Ռեչաշ |
KPN |
RO |
Sâmbureşti |
|
Սամբուրետի |
KPN |
RO |
Sarica Niculiţel |
|
Սարիկա Նիկուլիծել |
KPN |
RO |
Sebeş-Apold |
|
Սեբեշ-Ապոլդ |
KPN |
RO |
Segarcea |
|
Սեգարչեա |
KPN |
RO |
Ştefăneşti |
|
Շտեֆանեշտի |
KPN |
RO |
Târnave |
|
Տիռնավե |
KPN |
RO |
Terasele Dunării |
|
Տեռասելե Դունարիի |
KGT |
RO |
Viile Caraşului |
|
Վիիլե Կառաշուլույ |
KGT |
RO |
Viile Timişului |
|
Վիիլե Տիմիշուլույ |
KGT |
SK |
Južnoslovenská |
|
Յուզնոսլովենսկա |
KPN |
SK |
Južnoslovenské |
|
Յուզնոսլովենսկէ |
KPN |
SK |
Južnoslovenský |
|
Յուզնոսլովենսկի |
KPN |
SK |
Karpatská perla |
|
Կառպատսկա պեռլա |
KPN |
SK |
Malokarpatská |
|
Մալոկառպատսկա |
KPN |
SK |
Malokarpatské |
|
Մալոկառպատսկէ |
KPN |
SK |
Malokarpatský |
|
Մալոկառպատսկի |
KPN |
SK |
Nitrianska |
|
Նիտրինասկա |
KPN |
SK |
Nitrianske |
|
Նիտրինասկե |
KPN |
SK |
Nitriansky |
|
Նիտրինասկի |
KPN |
SK |
Slovenská |
|
Սլովենսկա |
KGT |
SK |
Slovenské |
|
Սլովենսկէ |
KGT |
SK |
Slovenský |
|
Սլովենսկի |
KGT |
SK |
Stredoslovenská |
|
Ստռեդոսլովենսկա |
KPN |
SK |
Stredoslovenské |
|
Ստռեդոսլովենսկէ |
KPN |
SK |
Stredoslovenský |
|
Ստռեդոսլովենսկի |
KPN |
SK |
Vinohradnícka oblasť Tokaj |
|
Վինոխռադնիկա օբլաստ Տոկայ |
KPN |
SK |
Východoslovenská |
|
Վիխոդոսլովենսկա |
KPN |
SK |
Východoslovenské |
|
Վիխոդոսլովենսկէ |
KPN |
SK |
Východoslovenský |
|
Վիխոդոսլովենսկի |
KPN |
SI |
Bela krajina |
|
Բելա կռայինա |
KPN |
SI |
Belokranjec |
|
Բելոկռանյեց |
KPN |
SI |
Bizeljčan |
|
Բիզելյչան |
KPN |
SI |
Bizeljsko Sremič |
|
Բիզելյսկո Սռեմիչ |
KPN |
SI |
Cviček |
|
Ծվչեկ |
KPN |
SI |
Dolenjska |
|
Դոլենյսկա |
KPN |
SI |
Goriška Brda |
|
Գորիշկա Բրդա |
KPN |
SI |
Kras |
|
Կռաս |
KPN |
SI |
Metliška črnina |
|
Մետլիշկա չռնինա |
KPN |
SI |
Podravje |
|
Պոդրավյե |
KGT |
SI |
Posavje |
|
Պոսավյե |
KGT |
SI |
Prekmurje |
|
Պռեկմուրիյե |
KPN |
SI |
Primorska |
|
Պռիմորսկա |
KGT |
SI |
Slovenska Istra |
|
Սլովենսկա Իստռա |
KPN |
SI |
Štajerska Slovenija |
|
Շտայեռսկա Սլեվենիյա |
KPN |
SI |
Teran |
|
Տեռան |
KPN |
SI |
Vipavska dolina |
|
Վիպավսկա դոլինա |
KPN |
ES |
3 Riberas |
|
3 ռիբեռաս |
KGT |
ES |
Abona |
|
Աբոնա |
KPN |
ES |
Alella |
|
Ալեյա |
KPN |
ES |
Alicante |
|
Ալիկանտե |
KPN |
ES |
Almansa |
|
Ալմանսա |
KPN |
ES |
Altiplano de Sierra Nevada |
|
Ալտիպլանո դե Սիեռա Նեվադա |
KGT |
ES |
Arabako Txakolina |
|
Առբակո Տշակոլինա |
KPN |
ES |
Arlanza |
|
Առլանսա |
KPN |
ES |
Arribes |
|
Արիբես |
KPN |
ES |
Aylés |
|
Այլես |
KPN |
ES |
Bailén |
|
Բայլեն |
KGT |
ES |
Bajo Aragón |
|
Բախո Առագոն |
KGT |
ES |
Barbanza e Iria |
|
Բառբանցա է Իրիա |
KGT |
ES |
Betanzos |
|
Բետանսոս |
KGT |
ES |
Bierzo |
|
Բիերսո |
KPN |
ES |
Binissalem |
|
Բինիսալեմ |
KPN |
ES |
Bizkaiko Txakolina |
|
Բիսկայկո Տշակոլինա |
KPN |
ES |
Bullas |
|
Բուլաս |
KPN |
ES |
Cádiz |
|
Կադիս |
KGT |
ES |
Calatayud |
|
Կալատայուդ |
KPN |
ES |
Calzadilla |
|
Կալսադիյա |
KPN |
ES |
Campo de Borja |
|
Կամպո դե Բորխա |
KPN |
ES |
Campo de Cartagena |
|
Կամպո դե Կարտախենա |
KGT |
ES |
Campo de La Guardia |
|
Կամպո դե լա Գուարդիա |
KPN |
ES |
Cangas |
|
Կանգաս |
KPN |
ES |
Cariñena |
|
Կարինյենա |
KPN |
ES |
Casa del Blanco |
|
Կասա դել Բլանկո |
KPN |
ES |
Castelló |
|
Կաստեյո |
KGT |
ES |
Castilla |
|
Կաստիյա |
KGT |
ES |
Castilla y León |
|
Կաստիյա ի Լեոն |
KGT |
ES |
Cataluña |
|
Կատալունյա |
KPN |
ES |
Cava |
|
Կավա |
KPN |
ES |
Chacolí de Álava |
|
Չակոլի դե Ալավա |
KPN |
ES |
Chacolí de Bizkaia |
|
Չակոլի դե Բիսկայա |
KPN |
ES |
Chacolí de Getaria |
|
Չակոլի դե Խետարիա |
KPN |
ES |
Cigales |
|
Սիգալես |
KPN |
ES |
Conca de Barberà |
|
Կոնկա դե Բարբերա |
KPN |
ES |
Condado de Huelva |
|
Կոնդադո դե Ուելվա |
KPN |
ES |
Córdoba |
|
Կորդոբա |
KGT |
ES |
Costa de Cantabria |
|
Կոստա դե Կանտաբրիա |
KGT |
ES |
Costers del Segre |
|
Կոստերս դել Սեխրե |
KPN |
ES |
Cumbres del Guadalfeo |
|
Կումբրես |
KGT |
ES |
Dehesa del Carrizal |
|
Դեհեսա սել Կառիսալ |
KPN |
ES |
Desierto de Almería |
|
Դեսիեռտո դե Ալմերիա |
KGT |
ES |
Dominio de Valdepusa |
|
Դոմինիո դե Վալդեպուսա |
KPN |
ES |
Eivissa |
|
Էյվիսա |
KGT |
ES |
El Hierro |
|
Էլ իեռո |
KPN |
ES |
El Terrerazo |
|
Էլ Տեռերասո |
KPN |
ES |
Empordà |
|
Էմպոռդա |
KPN |
ES |
Extremadura |
|
Էստռեմադուռա |
KGT |
ES |
Finca Élez |
|
Ֆինկա էլեզ |
KPN |
ES |
Formentera |
|
Ֆորմենտեռա |
KGT |
ES |
Getariako Txakolina |
|
Խետարիակո Տշակոլինա |
KPN |
ES |
Gran Canaria |
|
Գռան Կանարիա |
KPN |
ES |
Granada |
|
Գռանադա |
KPN |
ES |
Guijoso |
|
Գույխոսո |
KPN |
ES |
Ibiza |
|
Իբիզա |
KGT |
ES |
Illa de Menorca |
|
Իլյա դե Մենորկա |
KGT |
ES |
Illes Balears |
|
Իլյես Բալեարս |
KGT |
ES |
Isla de Menorca |
|
Իսլա դե Մենոռկա |
KGT |
ES |
Islas Canarias |
|
Իսլաս Կանարիաս |
KPN |
ES |
Jerez |
|
Խերես |
KPN |
ES |
Jerez-Xérès-Sherry |
|
Խերես-Շերես-Շերի |
KPN |
ES |
Jumilla |
|
Խումիյա |
KPN |
ES |
La Gomera |
|
Լա Գոմերա |
KPN |
ES |
La Mancha |
|
Լա Մանչա |
KPN |
ES |
La Palma |
|
Լա Պալմա |
KPN |
ES |
Laderas del Genil |
|
Լադերաս դել Խենիլ |
KGT |
ES |
Lanzarote |
|
Լանցարոտե |
KPN |
ES |
Laujar-Alpujarra |
|
Լաուխար-Ալպուխարա |
KGT |
ES |
Lebrija |
|
Լեբրիխա |
KPN |
ES |
Liébana |
|
Լիեբանա |
KGT |
ES |
Los Balagueses |
|
Լոս Բալագուեսես |
KPN |
ES |
Los Palacios |
|
Լոս Պալասիոս |
KGT |
ES |
Málaga |
|
Մալագա |
KPN |
ES |
Mallorca |
|
Մայորկա |
KGT |
ES |
Manchuela |
|
Մանչուելա |
KPN |
ES |
Manzanilla |
|
Մանսանիլյա |
KPN |
ES |
Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda |
|
Մանսանիլյա -Սանլուկար դե Բառամեդա |
KPN |
ES |
Méntrida |
|
Մենտրիդա |
KPN |
ES |
Mondéjar |
|
Մոնդեխար |
KPN |
ES |
Monterrei |
|
Մոնտեռեյ |
KPN |
ES |
Montilla-Moriles |
|
Մոնտիլյա-Մորիես |
KPN |
ES |
Montsant |
|
Մոնտսանտ |
KPN |
ES |
Murcia |
|
Մուրսիա |
KGT |
ES |
Navarra |
|
Նավառա |
KPN |
ES |
Norte de Almería |
|
Նոռտե դե Ալմերիա |
KGT |
ES |
Pago de Arínzano |
|
Պագո դե Արինզանո |
KPN |
ES |
Pago de Otazu |
|
Պագո դե Օտասու |
KPN |
ES |
Pago Florentino |
|
Պագո Ֆլորենտինո |
KPN |
ES |
Penedès |
|
Պենեդես |
KPN |
ES |
Pla de Bages |
|
Պլա դե Բախես |
KPN |
ES |
Pla i Llevant |
|
Պլա ի Յեվանտ |
KPN |
ES |
Prado de Irache |
|
Պռադո դե Իռաչե |
KPN |
ES |
Priorat |
|
Պրիորատ |
KPN |
ES |
Rías Baixas |
|
Ռիաս Բաիխաս |
KPN |
ES |
Ribeira Sacra |
|
Ռիբեյրա Սակռա |
KPN |
ES |
Ribeiro |
|
Ռիբեյրո |
KPN |
ES |
Ribera del Andarax |
|
Ռիբերա դել Անդառաքս |
KGT |
ES |
Ribera del Duero |
|
Ռիբերա դել Դուերո |
KPN |
ES |
Ribera del Gállego – Cinco Villas |
|
Ռիբերա դել Գալեգո – Սինկո Վիյաս |
KGT |
ES |
Ribera del Guadiana |
|
Ռիբերա դել Գուադիանա |
KPN |
ES |
Ribera del Jiloca |
|
Ռիբեռա դել Խիլոկա |
KGT |
ES |
Ribera del Júcar |
|
Ռիբեռա դել Խուկար |
KPN |
ES |
Ribera del Queiles |
|
Ռիբեռա դել Կեյես |
KGT |
ES |
Rioja |
|
Ռիոխա |
KPN |
ES |
Rueda |
|
Ռուեդա |
KPN |
ES |
Serra de Tramuntana-Costa Nord |
|
Սեռա դե Տռամունտանա-Կոստա Նոռդ |
KGT |
ES |
Sherry |
|
Շերի |
KPN |
ES |
Sierra de Salamanca |
|
Սյեռա դե Սալամանկա |
KPN |
ES |
Sierra Norte de Sevilla |
|
Սյեռա Նոռտե դե Սևիլյա |
KGT |
ES |
Sierra Sur de Jaén |
|
Սիեռա Սուռ դե Խաեն |
KGT |
ES |
Sierras de Las Estancias y Los Filabres |
|
Սյեռաս դե լաս Էստանսիաս ի Լոս Ֆիլաբռես |
KGT |
ES |
Sierras de Málaga |
|
Սյեռաս դե Մալագա |
KPN |
ES |
Somontano |
|
Սոմոնտանո |
KPN |
ES |
Tacoronte-Acentejo |
|
Տակոռոնտե-Ասենտեխո |
KPN |
ES |
Tarragona |
|
Տառագոնա |
KPN |
ES |
Terra Alta |
|
Տեռա Ալտա |
KPN |
ES |
Tierra de León |
|
Տյեռա դե Լեոն |
KPN |
ES |
Tierra del Vino de Zamora |
|
Տյեռա դել Վինո դե Սամոռա |
KPN |
ES |
Toro |
|
Տոռո |
KPN |
ES |
Torreperogil |
|
Տոռեպեռոխիլ |
KGT |
ES |
Txakolí de Álava |
|
Չակոլի դե Ալավա |
KPN |
ES |
Txakolí de Bizkaia |
|
Չակոլի դե Բիսկայա |
KPN |
ES |
Txakolí de Getaria |
|
Չակոլի դե Խետարիա |
KPN |
ES |
Uclés |
|
Ուկլես |
KPN |
ES |
Utiel-Requena |
|
Ուիել- Ռեքուենա |
KPN |
ES |
Val do Miño-Ourense |
|
Վալ դո Մինյո-Oուրենսե |
KGT |
ES |
Valdejalón |
|
Վալդեխալոն |
KGT |
ES |
Valdeorras |
|
Վալդեոռաս |
KPN |
ES |
Valdepeñas |
|
Վալդեպենյաս |
KPN |
ES |
Valencia |
|
Վալենսիա |
KPN |
ES |
Valle de Güímar |
|
Վալե դե Խույմառ |
KPN |
ES |
Valle de la Orotava |
|
Վալե դե լա Oռոտավա |
KPN |
ES |
Valle del Cinca |
|
Վալե դել Սինկա |
KGT |
ES |
Valle del Miño-Ourense |
|
Վալե դել Մինյո-Oուռենսե |
KGT |
ES |
Valles de Benavente |
|
Վալես դե Բենավենտե |
KPN |
ES |
Valles de Sadacia |
|
Վալես դե Սադասիա |
KGT |
ES |
Valtiendas |
|
Վալտիենդաս |
KPN |
ES |
Villaviciosa de Córdoba |
|
Վիլավիսիոզա դե Կորդոբա |
KGT |
ES |
Vinos de Madrid |
|
Վինոս դե Մադրիդ |
KPN |
ES |
Xérès |
|
Խերես |
KPN |
ES |
Ycoden-Daute-Isora |
|
Իկոդեն-Դաուտե-Իսորա |
KPN |
ES |
Yecla |
|
Յեկլա |
KPN |
GB |
English |
|
Ինգլիշ |
KPN |
GB |
English Regional |
|
Ինգլիշ Րիջընըլ |
KGT |
GB |
Welsh |
|
Ուելշ |
KPN |
GB |
Welsh Regional |
|
Ուելշ Րիջընըլ |
KGT |
B osa
Armeenia Vabariigi toodete geograafilised tähised, millele on osutatud artikli 231 lõikes 4
Nimetus |
Transkriptsioon ladina tähestikus |
Toote liik |
ՍԵՎԱՆԻ ԻՇԽԱՆ (1) |
Sevani Ishkhan |
Kala ja mereannid |
(1) Kui artikli 231 lõikes 4 osutatud vastuväite esitamise menetluse tulemus on positiivne.
XI LISA
TÄIENDAV HÕLMATUD RIIGIHANGE
A. |
Euroopa Liit: ehitustööde kontsessioonilepingud, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta muudetud direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta ning mis on sõlmitud hankija poolt, kes on loetletud WTO riigihangete lepingu I liite Euroopa Liidu 1. ja 2. lisas. Selline kord on kooskõlas WTO riigihangete lepingu artiklitega I, II, IV, VI, VII (v.a punktid 2 (e) ja 2 (l), XVI (v.a lõiked 3 ja 4) ning XVIII. |
B. |
Armeenia Vabariik: kontsessioonilepingud, mida reguleerib riigihankeseadus ning mis on sõlmitud hankija poolt, kes on loetletud WTO riigihangete lepingu I liite Armeenia Vabariigi 1. ja 2. lisas. |
XII LISA
VII JAOTISE „RAHALINE ABI NING PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED“ 2. PEATÜKILE „PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED“
Armeenia Vabariik kohustub järk-järgult ühtlustama oma õigusakte järgmiste ELi õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega vastavalt sätestatud ajakavale.
26. juuli 1995. aasta konventsioon Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse kohta
Kohaldatakse järgmisi konventsiooni sätteid:
— |
artikkel 1 – üldsätted, mõisted |
— |
artikli 2 lõige 1 – meetmete võtmine tagamaks, et artiklis 1 osutatud tegevus ning artikli 1 lõikes 1 osutatud tegevuses osalemine, sellele õhutamine ja sellise tegevuse katsed oleksid karistatavad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega |
Ajakava: need konventsiooni sätted rakendatakse alates käesoleva lepingu jõustumise hetkest. |
— |
artikkel 3 – äriühingu juhtide kriminaalvastutus |
Ajakava: need konventsiooni sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni protokoll
Kohaldatakse järgmisi protokolli sätteid:
— |
artikli 1 lõike 1 punkt c ja artikli 1 lõige 2 – asjakohased mõisted |
— |
artikkel 2 – passiivne korruptsioon |
— |
artikkel 3 – aktiivne korruptsioon |
— |
artikli 5 lõige 1 – meetmete võtmine tagamaks, et artiklites 2 ja 3 osutatud tegevus ning selles tegevuses osalemine ja sellele õhutamine oleksid karistatavad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega |
— |
artikkel 7, selle konventsiooni artiklit 3 käsitlevas osas |
Ajakava: need protokolli sätted rakendatakse alates käesoleva lepingu jõustumise hetkest. |
Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teine protokoll
Kohaldatakse järgmisi protokolli sätteid:
— |
artikkel 1 – mõisted |
— |
artikkel 2 – rahapesu |
— |
artikkel 3 – juriidiliste isikute vastutus |
— |
artikkel 4 – juriidilistele isikutele kohaldatavad karistused |
— |
artikkel 12, selle konventsiooni artiklit 3 käsitlevas osas |
Ajakava: need protokolli sätted rakendatakse alates käesoleva lepingu jõustumise hetkest. |
Raha võltsimise takistamine
Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1338/2001 on sätestatud euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK
Ajakava: määruse (EÜ) nr 1338/2001 ja direktiivi 2014/62/EL sätted rakendatakse kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. |
Rahvusvaheline rahavõltsimise vastu võitlemise konventsioon (Genf, 1929)
Ajakava: konventsioon allkirjastatakse ja ratifitseeritakse käesoleva lepingu jõustumisel. |
I PROTOKOLL VII JAOTISE
„RAHALINE ABI NING PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED“
2. PEATÜKILE
„PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED“
Protokolli mõisted
1. |
„Eeskirjade eiramine“ – ELi õiguse, käesoleva lepingu või järgnevate kokkulepete ja lepingute mis tahes sätte rikkumine ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või tema hallatavaid eelarveid kas otse Euroopa Liidu nimel kogutud omavahenditest laekunud tulu vähenemise või kaotamise või põhjendamatu kuluartikli tõttu. |
2. |
„Pettus“ –
|
3. |
„Aktiivne korruptsioon“ – tahtlik tegevus, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu ametnikule tema enda või kolmanda isiku jaoks suvalist liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta tegutseks või hoiduks tegutsemast oma kohustuste või ametiülesannete täitmisel oma teenistuskohustusi rikkudes viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve. |
4. |
„Passiivne korruptsioon“ – tahtlik tegevus, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab suvalist liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse kohta, et vastutasuks tegutseda või hoiduda tegutsemast oma kohustuste või ametiülesannete täitmisel oma teenistuskohustusi rikkudes viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve. |
5. |
„Huvide konflikt“ – olukord, mis võib tekitada kahtlust teenistuja võimes täita oma ülesandeid erapooletult ja objektiivselt põhjustel, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artiklis 57. |
6. |
„Alusetult makstud“ – makstud ELi vahendeid käsitlevaid eeskirju rikkudes. |
7. |
„Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)“ – Euroopa Komisjoni pettustevastasele võitlusele spetsialiseerunud üksus. OLAF on oma tegevuses sõltumatu ning vastutab haldusuurimiste korraldamise eest, mille eesmärk on võidelda pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruses (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. |
II PROTOKOLL
VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„tollialased õigusaktid“ – lepinguosaliste territooriumil kohaldatavad õigus- või haldusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas kõnealuste lepinguosaliste kehtestatud keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed; |
b) |
„taotluse esitanud asutus“ – pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks otstarbeks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes käesoleva protokolli alusel; |
c) |
„taotluse saanud asutus“ – pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsitleva abitaotluse käesoleva protokolli alusel; |
d) |
„isikuandmed“ – igasugune teave, mis on seotud kindlakstehtud või kindlakstehtava füüsilise isikuga; ning |
e) |
„tollialaseid õigusakte rikkuv toiming“ – igasugune tollialaste õigusaktide rikkumine või rikkumiskatse. |
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevuse piires ning käesoleva protokolliga ettenähtud viisil ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige rakendamine eelkõige nimetatud õigusakte rikkuvate toimingute ennetamise, uurimise ja tõkestamise kaudu.
2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib lepinguosalise kõigi haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See abi ei piira nende sätete kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse haldusabi andmist kriminaalasjades, ega hõlma teavet, mis on saadud õigusasutuse taotlusel kasutatud volituste abil, välja arvatud juhul, kui nimetatud asutused on andnud loa sellise teabe edastamiseks.
3. Käesolev protokoll ei hõlma tollimaksude, maksude ega rahatrahvide sissenõudmiseks antavat abi.
Artikkel 3
Abistamine taotluse korral
1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis võib aidata taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatavaid toiminguid, millega rikutakse või võidakse neid õigusakte rikkuda.
2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle:
a) |
kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumile imporditud nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri; või |
b) |
kas ühe lepinguosalise territooriumile imporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumilt eksporditud nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri. |
3. Taotluse esitanud asutuse taotluse korral võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kehtivate õigus- või haldusnormide raames vajalikke meetmeid, et tagada erijärelevalve:
a) |
füüsiliste ja juriidiliste isikute üle, kelle puhul on põhjust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega; |
b) |
paikade üle, kuhu on kogutud või võidakse koguda kaupu viisil, mille puhul on põhjust arvata, et nimetatud kaupu kavatsetakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvates toimingutes; |
c) |
kaupade üle, mida transporditakse või võidakse transportida viisil, mis annab põhjendatult alust arvata, et need on ette nähtud kasutamiseks tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks; ning |
d) |
transpordivahendite üle, mida kasutatakse või võidakse kasutada viisil, mis annab alust arvata, et neid kavatsetakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvates toimingutes. |
Artikkel 4
Omaalgatuslik abi
Lepinguosalised abistavad teineteist omal algatusel ning kooskõlas oma õigus- või haldusnormidega, kui nad peavad seda vajalikuks tollialaste õigusaktide õige kohaldamise huvides, esitades eelkõige kogutud teavet:
a) |
toimingute kohta, mis rikuvad või näivad rikkuvat tollialaseid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda; |
b) |
tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingute tegemise uute viiside või meetodite kohta; |
c) |
kaupade kohta, mis on teadaolevalt tollialaste õigusaktide rikkumise objektid; |
d) |
füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kelle puhul on põhjust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega; ning |
e) |
transpordivahendite kohta, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks. |
Artikkel 5
Edastamine ja teavitamine
1. Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kohaldatavate õigus- või haldusnormide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et edastada taotluse saanud asutuse territooriumil tegutsevale või seal asuvale adressaadile kõik dokumendid ja teatada talle kõikidest otsustest, mis pärinevad taotluse esitanud asutuselt ja kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse.
2. Dokumentide edastamise või otsuste teatavakstegemise taotlused esitatakse kirjalikult taotluse saanud asutuse ametlikus keeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles.
Artikkel 6
Abitaotluste vorm ja sisu
1. Käesoleva protokolli kohased taotlused koostatakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kiireloomulistel juhtudel võib taotluse saanud asutus vastu võtta ka suulisi taotlusi, kuid taotluse esitanud asutus peab need viivitamata kirjalikult kinnitama.
2. Lõike 1 kohased taotlused sisaldavad järgmisi andmeid:
a) |
taotluse esitanud asutus; |
b) |
taotletav abi; |
c) |
taotluse eesmärk ja põhjus; |
d) |
asjakohased õigus- või haldusnormid ja muud õiguslikud asjaolud; |
e) |
võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta ning |
f) |
asjakohaste faktide ja juba tehtud uurimise kokkuvõte. |
3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse ametlikus keeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. Seda nõuet ei kohaldata lõike 1 alusel esitatud taotlusele lisatud dokumentide suhtes.
4. Kui taotlus ei vasta lõigetes 1–3 loetletud vorminõuetele, võib taotluse saanud asutus nõuda selle parandamist või täiendamist. Samal ajal võivad kummagi lepinguosalise asutused anda korralduse võtta ettevaatusabinõusid.
Artikkel 7
Taotluste täitmine
1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sama lepinguosalise muude asutuste taotlusel, esitades juba olemasolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Käesolevat sätet kohaldatakse ka kõigi muude asutuste suhtes, kellele taotluse saanud asutus on taotluse edastanud juhul, kui ta ei saa ise tegutseda.
2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud lepinguosalise õigus- või haldusnormide kohaselt.
3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida taotluse saanud asutuse või lõikes 1 osutatud muu asjaomase asutuse ruumides, et hankida teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli kohaldamiseks.
4. Ühe lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures.
Artikkel 8
Teabe edastamise vorm
1. Taotluse saanud asutus teeb uurimiste tulemused taotluse esitanud asutusele teatavaks kirjalikult ning lisab asjakohased dokumendid, tõestatud koopiad või muud materjalid.
2. Nimetatud teavet võib esitada elektroonilisel kujul.
3. Taotluse esitanud asutus võib nõuda originaaldokumentide esitamist üksnes juhul, kui tõestatud koopiatest ei piisa. Nimetatud originaaldokumendid tagastatakse esimesel võimalusel.
Artikkel 9
Erandid abistamiskohustusest
1. Abi andmisest võib keelduda või siduda selle andmise teatud tingimuste ja nõuetega juhul, kui lepinguosaline leiab, et käesoleva protokolli kohane abi:
a) |
võib kahjustada Armeenia Vabariigi või käesoleva protokolli kohase abitaotluse saanud liikmesriigi suveräänsust; |
b) |
võib ohustada avalikku korda, julgeolekut, riigisaladust või muid olulisi huve, eelkõige artikli 10 lõikes 2 nimetatud juhtudel või |
c) |
rikub tööstus-, äri- või ametisaladust. |
2. Taotluse saanud asutus võib abi osutamise edasi lükata põhjendusel, et see takistab käimasolevaid uurimisi, vastutusele võtmist või kohtumenetlusi. Sel juhul konsulteerib taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusega, et teha kindlaks, kas abi on võimalik anda selliste tingimuste ja nõuete alusel, mida taotluse saanud asutus vajalikuks peab.
3. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.
4. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel teeb taotluse saanud asutus oma otsuse ja selle põhjendused taotluse esitanud asutusele viivitamata teatavaks.
Artikkel 10
Teabevahetus ja konfidentsiaalsus
1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edastatud teave on salajane või piiratud kasutusega vastavalt kummagi lepinguosalise õigusnormidele. Kõnealuse teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andmetele teavet vastuvõtva lepinguosalise vastavate õigusnormide kohaselt.
2. Isikuandmeid võib vahetada üksnes juhul, kui vastuvõttev lepinguosaline kohustub neid andmeid kaitsma viisil, mida teine lepinguosaline peab piisavaks.
3. Kui käesoleva protokolli alusel saadud teavet kasutatakse tollialaste õigusaktide rikkumise kohta algatatud haldus- või kohtumenetlustes, peetakse seda käesoleva protokolli kohaseks. Seepärast võivad lepinguosalised käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtusse esitatud asjades ja süüdistustes. Taotluse saanud asutus võib seada teabe esitamise või dokumentide kättesaadavaks tegemise tingimuseks enda teavitamise sellisest kasutamisest.
4. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide kohaselt. Kui üks lepinguosalistest soovib seda teavet muul otstarbel kasutada, peab tal selleks olema teabe andnud asutuse eelnev kirjalik nõusolek. Teabe sellise kasutamise suhtes kehtivad nimetatud asutuse seatud piirangud.
Artikkel 11
Eksperdid ja tunnistajad
Taotluse saanud asutus võib anda teise lepinguosalise ametnikule loa esineda talle antud volituste piires eksperdi või tunnistajana kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Esinemise taotluses tuleb täpselt nimetada, millises kohtu- või haldusasutuses ametiisik peab esinema ning millistes küsimustes ja millise ametikoha või kvalifikatsiooni tõttu seda ametiisikut küsitletakse.
Artikkel 12
Abistamiskulud
Lepinguosalised loobuvad kõigist vastastikustest nõuetest, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad.
Artikkel 13
Rakendamine
1. Käesoleva protokolli rakendamise eest vastutavad ühelt poolt Armeenia Vabariigi tolliasutused ja teiselt poolt Euroopa Komisjoni pädevad talitused ning vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide tolliasutused. Nemad otsustavad kõigi käesoleva protokolli rakendamiseks vajalike praktiliste meetmete ja korra üle, võttes arvesse eelkõige isikuandmete kaitse valdkonnas kehtivaid õigusnorme.
2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele rakendusmeetmetest, mis nad käesoleva protokolli sätete kohaselt vastu võtavad.
3. Euroopa Liidus ei mõjuta käesoleva protokolli sätted Euroopa Komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahelist teabevahetust mis tahes teabe osas, mis on saadud käesoleva protokolli alusel. Armeenia Vabariigis ei mõjuta käesoleva protokolli sätted Armeenia tolliasutuste vahelist teabevahetust mis tahes teabe osas, mis on saadud käesoleva protokolli alusel.
Artikkel 14
Muud kokkulepped
Käesoleva protokolli sätted on ülimuslikud kahepoolsete vastastikuse abi lepingute suhtes, mis on sõlmitud või võidakse sõlmida üksikute liikmesriikide ja Armeenia Vabariigi vahel, juhul kui viimati nimetatud lepingute sätted ei ole kooskõlas käesoleva protokolli sätetega.
Artikkel 15
Konsultatsioonid
Käesoleva protokolli tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimused lahendatakse lepinguosaliste omavaheliste konsultatsioonide käigus käesoleva lepingu artikli 126 alusel loodud tolli allkomitees.
VII JAOTISE (RAHALINE ABI NING PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED) 2. PEATÜKKI (PETTUSEVASTASED JA KONTROLLISÄTTED) KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON
VII jaotise 2. peatükis nimetatud kohustus võtta asjakohaseid meetmeid igasuguste rikkumiste, pettuste või aktiivse ja passiivse korruptsiooni ennetamiseks ja heastamiseks ning huvide konflikti välistamiseks kõigil ELi vahendite rakendamise etappidel ei pane Armeenia Vabariigile finantskohustust seoses kohustustega, mille on võtnud tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad üksused ja isikud.
VII jaotise 2. peatüki kohase kontrolliõiguse kasutamisel järgib Euroopa Liit pangasaladust käsitlevaid siseriiklikke eeskirju.