EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013AE3548
Opinion of the European Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directives 78/660/EEC and 83/349/EEC as regards disclosure of non-financial and diversity information by certain large companies and groups’ COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper« — COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper« — COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)
EUT C 327 af 12.11.2013, p. 47–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
12.11.2013 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 327/47 |
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper«
COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)
2013/C 327/10
Ordfører: Evelyne PICHENOT
Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 2. maj 2013 og den 21. maj 2013 under henvisning til artikel 50, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:
»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om diversitet for visse store selskaber og grupper«
COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD).
Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 27. juni 2013.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 491. plenarforsamling den 10.-11. juli 2013, mødet den 11. juli, følgende udtalelse med 95 stemmer for, 31 imod og 4 hverken for eller imod:
1. Konklusioner
1.1 |
EØSU bifalder Kommissionens forslag om ændring af regnskabsdirektiverne. Det gælder såvel vedrørende offentliggørelsen af ikke-finansielle oplysninger som i forbindelse med kravet om diversitet i den øverste ledelse. Disse begrænsede ændringer er med til at forbedre rammerne for god virksomhedsledelse i EU (1). |
1.2 |
Udvalget anbefaler Europa-Parlamentet og Rådet at tage hensyn til den balance, der opnås i kraft af disse ændringer, som øger gennemsigtigheden af miljømæssige, sociale, samfundsmæssige og ledelsesmæssige forhold (»ESG« – environmental, social and corporate governance). Kommissionens forslag er en fleksibel mekanisme, der egner sig godt til at forbedre kommunikationen mellem aktionærer, investorer, de ansatte og øvrige interessenter. For at undgå at påføre de mindre virksomheder yderligere byrder er forslaget kun rettet mod store selskaber. |
2. Anbefalinger
2.1 |
Udvalget anerkender, at en afbalanceret kombination af nedenstående elementer gør det muligt at levere ikke-finansielle oplysninger til aktionærerne på generalforsamlingen og informere de store selskabers interessenter. Denne liste over krav kan bidrage til at opfylde de nævnte mål om gennemsigtighed og konsistens.
|
2.2 |
Med henvisning til denne balance mener udvalget, at vedtagelsen af direktivforslaget om en ændring af regnskabsdirektiverne kommer på et heldigt tidspunkt, nemlig:
|
2.3 |
EØSU glæder sig over, at disse ændringer af regnskabsdirektiverne åbner for nye perspektiver, idet de:
|
2.4 |
Udvalget henleder Europa-Parlamentets og Rådets opmærksomhed på følgende anbefalinger:
|
2.5 |
EØSU er enig i den foreslåede ændring af det fjerde direktiv vedrørende pligten til at offentliggøre oplysninger om virksomhedens politikker for mangfoldighed i ledelsesorganerne. |
2.6 |
Udvalget understreger, at bestyrelserne ikke er de eneste, som berøres, og at det kunne være hensigtsmæssigt at udvide mangfoldighedspolitikken til bestyrelsesudvalgene, f.eks. revisionsudvalget. |
2.7 |
EØSU minder om, at man i de fleste af EU's medlemsstater endnu ikke har opfyldt ambitionerne om antallet af kvinder i virksomhedsbestyrelserne (5). |
2.8 |
Udvalget mener, at kriterierne om diversitet også bør omfatte inddragelse af arbejdende bestyrelsesmedlemmer fra arbejdstagersiden (bl.a. fra det europæiske samarbejdsudvalg), som har mandat fra de faglige organisationer. |
2.9 |
Udvalget anbefaler endelig, at Kommissionen supplerer denne revision med en klausul om, at der ikke må ske forringelser i forhold til de eksisterende nationale lovgivninger, samt at den inden for fem år efter direktivets ikrafttræden foretager en vurdering af konsekvenserne af disse ændringer af regnskabsdirektiverne for virksomhedernes offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger. |
3. Baggrund
3.1 |
Dette forslag om ændring af regnskabsdirektiverne er et led i den indsats, der blev påbegyndt i 2001 med grønbogen om virksomhedernes sociale ansvar (6), og som blev suppleret med Kommissionens meddelelse fra 2006 (7). Det opfylder de forpligtelser, som blev fastlagt i arbejdsplanen i meddelelsen fra 2011 (8). Ændringen har været nødvendig set i lyset af resultaterne af konsekvensanalysen, som viste, at effektiviteten af de ikke-finansielle oplysninger, som offentliggøres af virksomhederne, er begrænset. Endvidere taler bidragene fra den offentlige høring også i høj grad for ændringen. Oplysningerne er af varierende kvalitet. Desuden er antallet af virksomheder, som praktiserer dette, utilstrækkeligt. |
3.2 |
At der skulle ske en styrkelse af gennemsigtigheden af selskabernes oplysninger af social og miljømæssig art oplyste Kommissionen i april 2011 i sin meddelelse om en akt for det indre marked. |
3.3 |
Allerede i sin udtalelse om metoder til information og evaluering (9) fra 2005 henviste EØSU til det fjerde direktiv om årsregnskaber, som omfatter en bestemmelse om ikke-finansielle oplysninger, der giver virksomhederne mulighed for at offentliggøre visse oplysninger om de sociale og miljømæssige aspekter af deres aktiviteter. I 2012 støttede udvalget Kommissionen i dennes målsætning om at øge diversiteten i sammensætningen af virksomhedsbestyrelser. I sin udtalelse fra 2012 (10) om Kommissionens meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar minder udvalget om, at det går ind for en obligatorisk indberetning af ikke-finansielle oplysninger. |
3.4 |
Storbritannien var i 1992 det første medlemsland, som indførte en kodeks (den såkaldte Cadbury-kodeks) (11) i reglerne for god virksomhedsledelse, og dermed indførte »comply or complain«-princippet (»efterlev eller forklar«-princippet). Med varierende bestemmelser har andre lande, bl.a. Tyskland og Danmark, taget dette princip til sig. Metoden er fleksibel og give mulighed for at tilbageholde oplysninger om visse følsomme områder såsom korruptionsbekæmpelse, hvor der kan være behov for en vis diskretion eller fortrolighed, hvis man skal opnå resultater. |
3.5 |
Flere medlemsstater, herunder Frankrig, Holland, Storbritannien, Sverige og Spanien, har i løbet af det seneste årti vedtaget lovgivning med henblik på at skabe en national ramme for virksomhedernes regnskabsaflæggelse og sikre en harmonisering til de europæiske standarder. |
3.6 |
Under det irske rådsformandskab blev der indgået en europæisk aftale om gennemsigtighed i udvindingsindustrien, som medfører en ændring af regnskabsdirektivet. For fremtiden kræver direktivet gennemsigtighed (land for land og projekt for projekt) i forhold til alle finansielle strømme fra europæiske virksomheder, der har aktiviteter inden for udvinding og skovbrug, til de lande, hvor de opererer. |
3.7 |
I sin beslutning fra februar 2013 (12) anerkendte Europa-Parlamentet betydningen af, at selskaber fremlægger oplysninger om bæredygtighed, såsom sociale og miljørelaterede faktorer, med henblik på at indkredse risici vedrørende bæredygtighed og højne tilliden blandt investorer og forbrugere. Europa-Parlamentet opfordrede endvidere Kommissionen til at fremsætte et forslag om at indføre ikke-finansielle indberetningskrav for selskaber. |
3.8 |
I en situation med krise, hvor den offentlige mening i Europa går i retning af, at virksomhederne bør udvise større etik, er varetagelsen af virksomhedens sociale ansvar anerkendt som en faktor, der kan bidrage positivt til EU's handelspolitik, udviklingspolitik og gennemførelsen af EU 2020-strategien. Varetagelsen af virksomhedens sociale ansvar fremmer den sociale dialog og den civile dialog (samfundsdebatten). Den bør også gøre det muligt at opnå en bedre forståelse af forholdene i hele kæden af underleverandører. Begivenheder som f.eks. katastrofen med den sammenstyrtede fabriksbygning i Bangladesh er en påmindelse om, at man bør være opmærksom på det ansvar, som påhviler ordregiverne. |
Bruxelles, den 11. juli 2013
Henri MALOSSE
Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
(1) EUT C 24 af 28.1.2012, s. 91.
(2) EUT C 21 af 21.1.2011, s. 33.
(3) EØSU's udtalelse om »Europæisk selskabsret og virksomhedsledelse« (endnu ikke offentliggjort i EUT).
(4) EUT C 161 af 6.6.2013, s. 35.
(5) EUT C 133 af 9.5.2013, s. 68.
(6) COM(2001) 366 final.
(7) COM(2006) 136 final og EUT C 286 af 17.11.2005, s. 12.
(8) COM(2011) 681 final og EUT C 229 af 31.7.2012, s. 77.
(9) EUT C 286 af 17.11.2005, s. 12.
(10) EUT C 229 af 31.7.2012, s. 77.
(11) »The financial aspects of corporate governance«1.12.1992.
(12) Beslutning 2012/2098 (INI), ordfører: Raffaele Baldassarre.
BILAG
til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse
Følgende ændringsforslag fik mere end en fjerdedel af de afgivne stemmer, men blev forkastet under debatten (forretningsordenens artikel 54, stk. 3):
Teksten i udtalelsen CES3548-2013_00_00_TRA_AS erstattes med følgende tekst:
1. Generelle bemærkninger
1.1 |
Efter EØSU's opfattelse er direktivforslaget overflødigt (det gælder navnlig kravet om at offentliggøre oplysninger om »mangfoldighedspolitikker«). Udvalget mener nemlig ikke, at der bør vedtages nye lovbestemmelser på EU-plan inden for dette område. I det store hele kan EØSU ikke se, at direktivforslaget bidrager med nogen særlig merværdi i forhold til de gældende bestemmelser. Derimod frygter udvalget, at det kan gøre den administrative byrde tungere. |
1.2 |
EØSU mener, at gennemsigtighed er en integreret del af moderne virksomhedsledelse. De europæiske virksomheder har bevist, at de er tilstrækkeligt åbne inden for rammerne af den gældende lovgivning. I Europa ligger det sociale ansvar inden for virksomhedens kompetenceområde. Det er en integreret del af virksomhedens strategi og bygger på princippet om frivillighed. Selv ikke under krisen har de europæiske virksomheder slækket på deres åbenhed og ansvar. |
1.3 |
EØSU medgiver, at visse aktører såvel som den brede offentlighed har brug for større gennemsigtighed i forhold til virksomhedernes politikker, ikke mindst for så vidt angår offentliggørelse af sociale og miljømæssige oplysninger. Det gælder især, når det drejer sig om virksomheder, som har aktiviteter i tredjelande – f.eks. virksomheder i udvindingsindustrien, som er aktive i Afrika (miljørisici, korruption), tekstilvirksomheder med aktiviteter i Asien (sociale aspekter, menneskerettigheder) osv. |
1.4 |
Den eneste potentielle merværdi, der kan tilskrives forslaget, er, at det tager fat i problematikken vedrørende risici, dvs. hvordan risici defineres og styres, og hvordan pligten til at gøre rede for dem håndteres. Dette ville kunne hjælpe virksomhederne med at blive bedre til at styre disse risici og muligheder og dermed tage større ansvar for følgerne af deres aktiviteter på det ikke-finansielle område. Dog gælder det under alle omstændigheder, at det bør være op til den enkelte virksomhed at beslutte, om den vil gøre denne indsats eller ej. |
2. Vedrørende ikke-finansielle oplysninger
2.1 |
EØSU er godt klar over, at man ved at øge gennemsigtigheden generelt bidrager væsentligt til, at det indre marked fungerer optimalt. Hvis det bliver lettere at sammenligne oplysninger om virksomhedernes drift, kan det påvirke effektiviteten af investorernes og aktionærernes beslutninger. |
2.2 |
Efter EØSU's mening er den nuværende ramme for offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger både hensigtsmæssig og tilstrækkelig. Det samme gælder omfanget af disse oplysninger. De nye krav til, hvilke oplysninger der ifølge forslaget skal offentliggøres, vil medføre en overdreven byrde, hvilket vil være i strid med proportionalitetsprincippet. EØSU foreslår derfor, at man i forslaget kun indfører krav om offentliggørelse af virkelig relevante og meningsfulde oplysninger, således at virksomhederne ikke pålægges en unødig stor administrativ byrde. Dermed ville forslaget også indebære størst mulig merværdi for brugerne af disse oplysninger (investorer, aktionærer og arbejdstagere). |
2.3 |
EØSU foretrækker, at virksomhederne udelukkende offentliggør ikke-finansielle oplysninger på frivillig basis. Derfor foreslår udvalget, at direktivforslagets artikel 1 og 2 ændres i henhold hertil. |
2.4 |
Ifølge forslaget skal de små og mellemstore virksomheder ikke have pligt til at offentliggøre ikke-finansielle oplysninger, hvilket er i tråd med EU's langsigtede mål om at begrænse virksomhedernes administrative byrde. |
2.5 |
Efter EØSU's opfattelse er forslagets krav om en ikke-finansiel redegørelse, der indgår som en del af årsberetningen, samt en revisors revision heraf et både omfattende og kompliceret stykke arbejde. Der bør derfor også udarbejdes en praktisk vejledning. EU's lovgivning kræver, at en revisor kontrollerer, at årsberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. Samtidig kræver de gældende bestemmelser, at årsberetningen skal indeholde årsregnskabet og revisionsberetningen samt eventuelt yderligere dokumenter. Kontrollen af de ikke-finansielle oplysninger vil ikke desto mindre kunne vise sig at være ekstremt problematisk og bekostelig. Det er nødvendigt helt præcist at definere sammenhængen mellem de oplysninger, der skal offentliggøres i årsberetningen, og samtidig tage hensyn til, at brugerne af årsberetningen ikke bør overdænges med irrelevante oplysninger. EØSU går ind for offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger i dokumenter, som ikke kræver revision. |
3. Vedrørende diversitet
3.1 |
EØSU mener, at krav om offentliggørelse af selskabernes mangfoldighedspolitikker medfører en overflødig administrativ byrde, som ikke er tilstrækkelig begrundet og ikke bevisligt har nogen positive virkninger. Efter EØSU's opfattelse er krav om indførelse af en mangfoldighedspolitik i private virksomheder, og navnlig pligten til at offentliggøre selskabets mangfoldighedspolitik samt begrunde, hvorfor et selskab eventuelt ikke har indført en sådan politik, utidig indblanding i den frie erhvervsudøvelse og i virksomhedsejernes frihed til at træffe beslutninger. Derfor afviser udvalget på det bestemteste et sådant krav. Offentliggørelsen af oplysninger om selskabet bør fortsat være helt op til selskabet selv, alt efter hvorvidt en sådan offentliggørelse indebærer en konkurrencefordel for selskabet eller ej. EØSU stiller sig ligeledes afvisende over for de foranstaltninger, som vedrører offentliggørelse af detaljerede oplysninger om mangfoldighedspolitikken. De er flere årsager hertil. |
3.2 |
For det første skal det understreges, at offentliggørelsen af oplysninger om mangfoldighedspolitikken i forhold til sammensætningen af selskabets organer ikke har nogen indflydelse på hverken det pågældende selskabs administration eller dets resultater, sådan som det fejlagtigt angives i begrundelsen. Efter EØSU's mening bør det være enten selskabets ejer eller dets aktionærer, som skal afgøre, hvem der skal lede virksomheden, hvilke mekanismer der skal anvendes til at føre tilsyn med dets forvaltning, og hvilken rolle medlemmerne af selskabets tilsyns- og administrationsorganer skal spille i denne proces. En virksomheds drift er først og fremmest dens ejers og dens aktionærers ansvar. Det gælder også risikoen for tab som følge af dårlige ledelsesbeslutninger. Ved kunstigt at ændre sammensætningen af tilsyns- og administrationsorganerne opnår man blot at forstyrre den nuværende og velfungerende situation. |
3.3 |
Europa-Kommissionen bør under ingen omstændigheder blande sig i virksomhedens beslutningsproces (f.eks. hvor mange personer der skal være i direktionen, hvilke kvalifikationer de skal have, hvor gamle de skal være, eller hvilket køn de skal have). Det fremgår ikke af Kommissionens analyse, at der skulle være en direkte forbindelse mellem alder, køn og andre forhold og et selskabs resultater; og skulle dette alligevel vise sig at være tilfældet, ville det ikke retfærdiggøre en autoritær indblanding i sammensætningen af et selskabs ledelses- og tilsynsorganer. |
4. Konklusioner
På baggrund af ovenstående argumenter:
1) |
foretrækker EØSU, at den offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger, som nu atter fremføres som et krav, i overensstemmelse med nærhedsprincippet overlades til en frivillig beslutning fra selskabernes side, eller at der i stedet udarbejdes nationale bestemmelser om, hvilke krav der skal gælde vedrørende offentliggørelse af oplysninger; |
2) |
anbefaler EØSU, at bestemmelserne i artikel 1, stk. 2, vedrørende mangfoldighedspolitik udgår af forslaget, eller – hvis dette skulle dette vise sig at være umuligt – at man enten lader det være op til virksomhederne selv, om de frivilligt vil offentliggøre oplysninger om deres mangfoldighedspolitik, herunder forklare årsagerne til, at de eventuelt ikke har iværksat en sådan politik, eller alternativt at der udarbejdes nationale bestemmelser herom. |
Afstemningsresultat
For |
: |
37 |
Imod |
: |
96 |
Hverken for eller imod |
: |
2 |