EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 23.7.2021
COM(2021) 432 final
ZPRÁVA KOMISE
Kontrola uplatňování práva Evropské unie
Výroční zpráva za rok 2020
{SWD(2021) 212 final}
Úvodní slovo
I.Provádění a prosazování práva Unie během pandemie
II.Zelená dohoda pro Evropu
Čistá energie a provádění Pařížské dohody o změně klimatu
Udržitelná doprava
Zachování rybolovných zdrojů a územní plánování námořních prostor
Udržitelné zemědělství
Zdraví a bezpečnost potravin
III.Evropa připravená na digitální věk
Technologie, které slouží lidem
Digitální začlenění pro lepší společnost EU
Posílení kybernetické bezpečnosti a ochrany před kybernetickými hrozbami
Otevřená, demokratická a udržitelná digitální společnost
Digitální dopravní systémy
Transparentnost informací o podnicích
IV.Hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí
Pracovní podmínky
Bezpečnost a ochrana zdraví při práci
Mobilita pracovních sil
Koordinace sociálního zabezpečení
Volný pohyb zboží
Boj proti praní peněz a proti financování terorismu
Malé platby
Řízení podniků a transparentnost
Nepřímé daně
Přímé daně
Hospodářská soutěž
Mobilita a doprava
Vnitřní trh s energií
Energetická bezpečnost
Provádění pravidel Euratomu
V.Podpora evropského způsobu života
Právní stát a základní práva
Volný pohyb osob
Rovnost a nediskriminace
Rasismus a xenofobie, včetně nezákonných nenávistných projevů
Práva spotřebitelů
Posílení ochrany osobních údajů
Justiční spolupráce a individuální záruky v trestním právu
Bezpečnost
Nový pakt o migraci a azylu
Úvodní slovo
Zpráva, kterou se chystáte přečíst, popisuje práci Komise na zajištění řádného provádění a uplatňování práva Unie v průběhu roku 2020, což je rok, kdy Evropu a celý svět těžce zasáhla pandemie COVID-19. Jak uvidíte, naše úsilí dále pokračovalo a přijali jsme opatření ve všech oblastech, od ochrany životního prostředí přes volný pohyb zboží a služeb až po zajištění ochrany práv občanů.
Pandemie měla dopad také na naši činnost v oblasti prosazování práva: Komise využila svých pravomocí strážkyně Smluv, aby omezila dopady počátečních a přirozených instinktů vlastní ochrany, které pozorujeme u našich členských států. Naše úsilí bylo zaměřeno na zajištění toho, aby vnitrostátní opatření byla přiměřená zdravotním rizikům a aby trvale nepoškozovala práva, svobody a živobytí lidí a podniků v celé Unii.
Případy popsané ve zprávě často nejsou jednoduché a mnohdy v členských státech vyvolávají politické a citlivé diskuse. My je ale sledujeme, protože se jedná o správnou věc. Práva občanů ve všech členských státech musí být vždy chráněna bez ohledu na to, kde v Unii žijí.
I to je pro naši budoucí činnost rovněž důležité: například úplné a správné uplatňování pravidel týkajících se životního prostředí, která v naší Unii již existují, je klíčem k úspěchu Zelené dohody pro Evropu, jež je ústředním bodem našeho plánu oživení po pandemii.
A v dobách krize musíme být mimořádně ostražití, aby se základní práva a hodnoty, které sdílíme, náhle nestaly obchodovatelnými nebo aby nebyly považovány za luxus, jenž bude v těžkých chvílích odložen stranou nebo omezen.
Naše Unie je založena na společných hodnotách a právním státu. Tyto hodnoty jsou ve skutečnosti základním kamenem naší Unie a jsou zakotveny v našich Smlouvách a právních předpisech. Evropané jsou různorodí a je třeba si toho vážit, ne je stigmatizovat. Spojují nás naše společná pravidla a sdílené hodnoty.
Jsem hluboce přesvědčena, že spolupráce mezi Komisí a členskými státy je nejlepším způsobem, jak zajistit, aby tato pravidla a tyto hodnoty byly vždy dodržovány. Těší mě, že to většinou funguje dobře: včasné a řádné provádění dohodnutých pravidel má na životy lidí velký a pozitivní dopad. Pokud je však provádění nedostatečné, závisí tento dopad do značné míry na využívání donucovacích pravomocí ze strany Komise. Nemusíme se shodnout na každém aspektu určitého zákona, ale musíme se shodnout na respektování práva, rozsudků nezávislých soudů, které řeší naše spory, a musíme se shodnout na zásadě přednosti evropského práva.
Řízení o nesplnění povinnosti jsou nadále až tím posledním možným řešením. V případě potřeby Komise nemůže a nebude váhat tuto možnost využít, aby zajistila, že to, co je dohodnuto v Bruselu a zakotveno v právních předpisech, se skutečně dostane do života běžných občanů bez ohledu na to, kde v naší Unii žijí.
předsedkyně Evropské komise
Ursula von der Leyen
I.Provádění a prosazování práva Unie během pandemie
Evropská komise spolupracuje s členskými státy na správném a včasném provedení, uplatňování a provádění práva EU. Pandemie COVID-19 měla na tuto činnost zvláštní dopad. Výrazně zatížila správní orgány členských států, zejména v první polovině roku, a zřetelně ovlivnila jejich schopnost provádět právo Unie v plném rozsahu a včas.
V důsledku toho Komise hledala způsoby, jak snížit zátěž členských států při řešení řízení o nesplnění povinnosti. Komise však také jasně uvedla, že by bylo nesprávné její donucovací činnost zcela pozastavit. Vždy zdůrazňovala, že správné uplatňování práva EU je prvořadé, a to i v dobách krize. Během této pandemie se například ukázalo, že řádné fungování jednotného trhu má zásadní význam pro zachování klíčových dodavatelských řetězců, zásobování obchodů potravinami a zajištění toho, aby zdravotnické služby dostávaly potřebný zdravotnický materiál.
S cílem pomoci členským státům zvládat pandemii COVID-19 vydala Komise řadu specializovaných pokynů pro různé oblasti politiky, včetně mimořádné pomoci EU při přeshraniční spolupráci v oblasti zdravotní péče, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, práv cestujících, letecké bezpečnosti nebo při koordinované ekonomické reakci na rozšíření onemocnění.
V rámci vnitrostátních reakcí na pandemii mnohé členské státy jednostranně zavedly vývozní omezení pro léčivé přípravky, ochranné prostředky a další výrobky související s COVID-19, zejména v období od března do května. Některé státy následně zavedly i další omezení na podporu domácích výrobců, například v potravinářském odvětví.
Tato opatření značně narušují dodavatelské řetězce a zvyšují nedostatek základních produktů.
Zejména v první polovině roku 2020 existovalo reálné riziko dominového efektu u členských států, které se cítily nuceny přijmout podobná protekcionistická opatření.
Komise
zahájila
a
dále pokračovala v
řízení o nesplnění povinnosti proti Bulharsku, jelikož Bulharsko maloobchodníkům uložilo povinnost vyhradit zvláštní prostor pro prezentaci a prodej domácích potravinářských produktů, jako jsou mléko, ryby, čerstvé maso a vejce, med, ovoce a zelenina, a nakupovat 90 % mléka a mléčných výrobků od domácích výrobců.
V některých případech Komise řešila omezení uložená v reakci na pandemii prostřednictvím naléhavých řízení o nesplnění povinnosti. Kromě toho se často setkávala s členskými státy za účelem výměny názorů na škodlivý dopad těchto omezení na volný pohyb zboží, například v souvislosti s
pracovní skupinou pro prosazování pravidel jednotného trhu
. Pracovní skupina, která byla zřízena v dubnu 2020, hraje zásadní zprostředkovatelskou roli jako fórum na vysoké úrovni, v jehož rámci útvary Komise a členské státy spolupracují na posouzení stavu souladu vnitrostátních právních předpisů s pravidly jednotného trhu a jednají o nejpalčivějších překážkách jednotného trhu a průřezových otázkách prosazování práva.
Komise rovněž kontaktovala členské státy a přesvědčila je, aby nepřijímaly nebo zrušily vnitrostátní právní předpisy omezující volný pohyb léčivých přípravků a zdravotnických prostředků souvisejících s COVID-19 na jednotném trhu.
Svoboda pohybu rovněž umožňuje občanům cestovat. V průběhu let byla přijata řada legislativních aktů s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany práv cestujících v Evropě pro všechny druhy dopravy. V průběhu pandemie Komise neustále zdůrazňovala, že práva cestujících jsou nadále platná a že vnitrostátní opatření na podporu cestovního ruchu by tato práva neměla ovlivnit.
Poté, co Komise v
doporučení ze dne 13. května 2020
připomněla členským státům práva cestujících podle směrnice o souborných cestovních službách, zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti jedenácti členským státům, které se od směrnice odchýlily.
Většina případů byla uzavřena, protože vnitrostátní opatření byla pozměněna nebo jejich platnost skončila.
Na konci roku 2020 zůstaly otevřené pouze případy proti
Bulharsku
,
Chorvatsku
,
Litvě
a
Slovensku
.
Podobně podle
směrnice o souborných cestovních službách
jsou organizátoři souborných cestovních služeb povinni vrátit zálohu do čtrnácti dnů, pokud jsou cesty zrušeny z důvodu nevyhnutelných a mimořádných okolností. Po rozšíření onemocnění COVID-19 však mnoho cestujících neobdrželo náhradu v souladu s touto směrnicí, neboť několik členských států přijalo vnitrostátní pravidla, která organizátorům souborných cestovních služeb umožnila náhradu odložit nebo namísto ní vydat povinné poukazy.
II.Zelená dohoda pro Evropu
„Inspiruje mě vášeň, přesvědčení a energie milionů mladých lidí, jejichž hlasy jsou slyšet v našich ulicích i v našich srdcích. Je povinností naší generace přinést jim výsledky.“
předsedkyně von der Leyen v politických směrech
Změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí představují pro Evropu a celý svět existenciální hrozbu. Zelená dohoda pro Evropu je plánem Komise, jehož cílem je učinit hospodářství EU udržitelným. Toho dosáhneme přeměnou klimatických a environmentálních výzev v příležitosti a zajištěním toho, aby tato transformace byla spravedlivá a inkluzivní pro všechny.
Ochrana biologické rozmanitosti
Komise zahájila další řízení o nesplnění povinnosti proti
Bulharsku
a
Německu
vzhledem k tomu, že nechránily a nespravovaly své sítě Natura 2000, a rozhodla se postoupit případ
Irska
Soudnímu dvoru kvůli tomu, že nepřijalo vhodná ochranná opatření.
Komise se rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Slovenska
a
Polska
, neboť nezajistily ochranu lesních stanovišť a druhů. Komise rovněž dále pokračovala v řízení proti
Francii
ve věci nelegálního lovu a metod odchytu ptáků.
Jedná se o klíčový cíl v rámci Zelené dohody pro Evropu a evropské strategie v oblasti biologické rozmanitosti. Obnova lesů, půdy a mokřadů je rovněž nezbytná pro snížení emisí a přizpůsobení se změně klimatu.
Čisté ovzduší a čistá voda
Úplné provedení norem kvality ovzduší zakotvených v právních předpisech EU je důležité pro účinnou ochranu zdraví a životního prostředí. Velké množství lidí je stále vystaveno škodlivým látkám v pitné vodě a městská odpadní voda stále není v několika stovkách aglomerací odváděna nebo čištěna.
Komise se rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Francie
a
Řecka
kvůli špatné kvalitě ovzduší v důsledku vysoké úrovně pevných částic (PM10). Komise se rovněž rozhodla postoupit případ
Bulharska
Soudnímu dvoru, neboť nevyhovělo
předchozímu
rozsudku
týkajícímu se PM10; Bulharsku mohou hrozit finanční pokuty.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Francii
a dále pokračovala v řízení proti
Irsku
z důvodu nesplnění povinností vyplývajících z práva Unie, pokud jde o pitnou vodu.
V
květnu
a
říjnu
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti a pokračovala v řízení proti několika členským státům s cílem zajistit odvod a čištění městských odpadních vod.
Přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí
Přístup ke spravedlnosti hraje klíčovou úlohu při zajišťování řádného uplatňování a prosazování různých odvětvových pravidel v oblasti životního prostředí a při dosahování jejich cílů. Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Polsku
a
Bulharsku
v návaznosti na rozhodnutí jejich nejvyšších soudů, jimiž byla nevládním organizacím působícím v oblasti životního prostředí odepřena možnost právně napadnout plány týkající se znečištění ovzduší.
Komise rovněž přijala opatření proti
šestnácti
členským státům kvůli omezení přístupu ke spravedlnosti podle směrnice o odpovědnosti za životní prostředí.
Čistá energie a provádění Pařížské dohody o změně klimatu
Zelená dohoda pro Evropu stanoví pro Evropu ambiciózní akční plán, kterým je učinit z ní do roku 2050 první klimaticky neutrální kontinent. To přispívá k cíli
Pařížské dohody
udržet globální nárůst teploty výrazně pod úrovní 2 °C a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5 °C.
Systém EU pro obchodování s emisemi
hraje při snižování emisí i nadále významnou roli. V průběhu roku 2020 Komise ověřila úplnost vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí pravidla pro
další fázi
systému, a to na období 2021–2030.
Mezitím Komise dokončila celounijní posouzení integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030. Dospěla k závěru, že EU je již na dobré cestě k překročení svého současného cíle snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 (40 %). To poskytuje pevný základ pro zvýšení ambicí, jak je uvedeno v
plánu cílů v oblasti klimatu
.
Podle
nařízení o správě
Komise
posoudila integrované vnitrostátní plány členských států v oblasti energetiky a klimatu
na období 2021–2030. Tyto plány stanoví vnitrostátní cíle a záměry, jakož i politiky a opatření ke splnění cílů energetické unie, včetně cílů Unie v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030.
Následovalo
individuální posouzení vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu
předložených členskými státy, které bylo zveřejněno jako součást
zprávy o energetické unii na rok 2020
v říjnu 2020.
V lednu 2020 začaly platit nové
normy CO2 pro osobní automobily a dodávky
. Toto nařízení stanovuje cestu ke snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2030 a nastiňuje pobídky k zavádění vozidel s nulovými a nízkými emisemi. Podle
směrnice o jakosti paliv
měli dodavatelé povinnost do konce roku 2020 snížit emise z paliv po celou dobu životnosti nejméně o 6 % ve srovnání s výchozím rokem 2010. Členské státy sledují dodržování tohoto cíle a na konci roku 2021 podají Komisi zprávu.
Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti Česku,
Chorvatsku
, Litvě a Polsku, pokud jde o provedení a uplatňování
směrnice o energetické účinnosti
.
V roce 2020 se opatření Komise v oblasti prosazování práva zaměřila na provádění balíčku
Čistá energie pro všechny Evropany
, který má zásadní význam pro rozvoj a realizaci Zelené dohody pro Evropu a pomůže přechodu energetiky k bezpečnému, zabezpečenému a udržitelnému odvětví energetiky, které spotřebitele staví na první místo.
Klíčovým prvkem Zelené dohody pro Evropu, který je nezbytný pro dosažení cílů EU v oblasti energetiky a klimatu, je zásada „energetická účinnost v první řadě“. Cílem pravidel EU týkajících se energetické účinnosti je v konečném důsledku snížit spotřebu a dovoz.
Udržitelná doprava
Směrnice o
zavádění infrastruktury pro alternativní paliva
vyžaduje, aby členské státy vypracovaly vnitrostátní politické rámce pro rozvoj veřejně dostupných čerpacích a dobíjecích stanic pro vozidla a plavidla na alternativní paliva. Cílem směrnice je zlepšit koordinaci při rozvoji požadované infrastruktury a zajistit dlouhodobou bezpečnost potřebnou pro investice do technologie pro tato paliva a vozidla, která je budou využívat.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Itálii, Portugalsku a Spojenému království
z důvodu nepředložení zpráv o provádění jejich vnitrostátních politických rámců týkajících se infrastruktury pro alternativní paliva. Na konci roku zůstaly případy proti Itálii a Portugalsku otevřené.
Inteligentní dopravní systémy mají zásadní význam pro zvýšení bezpečnosti a řešení rostoucích problémů s emisemi a přetížením dopravy v Evropě. Díky používání různých informačních a komunikačních technologií na všechny druhy osobní a nákladní dopravy mohou dopravu učinit bezpečnější, účinnější a udržitelnější.
Integrace stávajících technologií může navíc vytvořit nové služby. Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
jedenácti
členským státům z důvodu jejich nesprávného uplatňování ustanovení přijatých k doplnění
směrnice o inteligentních dopravních systémech
. Tato ustanovení se týkají aspektů, k nimž patří
přístup k dopravním údajům týkajícím se bezpečnosti silničního provozu
,
dopravním informacím v reálném čase
,
informacím o multimodálním cestování v celé EU
a
přístup k bezpečnému a chráněnému parkování pro nákladní vozidla
.
Bezpečnost je rovněž klíčovou složkou prosazování železniční dopravy jako alternativy k více znečišťujícím druhům dopravy. Komise se proto zabývala otázkami kapacity v oblasti
bezpečnosti železnic
zahájením řízení o nesplnění povinnosti proti
Portugalsku
z důvodu zjištěných nedostatků. Patří mezi ně dohled nad systémy řízení bezpečnosti provozovanými železničními společnostmi a provozovateli infrastruktury, opatření přijatá v návaznosti na bezpečnostní doporučení vydaná inspekčními orgány a organizační kapacita portugalského vnitrostátního bezpečnostního orgánu.
Zachování rybolovných zdrojů a územní plánování námořních prostor
Jedním z cílů Zelené dohody pro Evropu je podporovat a posilovat ochranu a obnovu přírodních ekosystémů a udržitelné využívání zdrojů, aby bylo možné řešit dvojí problém, jímž je změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti. Zároveň je hlavním cílem společné rybářské politiky zajistit, aby odvětví rybolovu a akvakultury byla environmentálně, hospodářsky a sociálně udržitelná.
Tohoto cíle by mělo být dosaženo tím, že se populace ryb ve všech mořích EU navrátí na zdravou úroveň a že se zdravá úroveň udrží, je-li jí dosaženo. Je proto důležité provádět opatření za účelem zachování populací, omezení kapacity rybářského loďstva a zavedení omezení pro úlovky a rybolovné činnosti. K zajištění správného a úplného provedení těchto opatření je nezbytný přiměřený a účinný systém kontroly rybolovu.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Belgii
a
Nizozemsku
ve věci vážení a registrace úlovků. Řádné kontroly jsou nezbytné, aby se zajistila přesnost dokladů o registraci úlovků, a to za účelem prevence nadměrného rybolovu.
Komise rovněž zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Maltě
, zejména proto, že nezavedla účinný systém sledování, kontrol a inspekcí na farmách chovajících tuňáka obecného.
Z tohoto důvodu se strategie Komise pro prosazování práva v roce 2020 nadále zaměřovala na zachování rybolovných zdrojů, jejich kontrolu a prosazování práva ze strany členských států. Komise zahájila řadu dialogů s členskými státy o záležitostech, jako jsou zpoždění při provádění nástroje pro předávání údajů o kontrole rybolovu v rámci EU, systémy ověřování výkonu motorů a kontroly loďstva EU lovícího mimo vody EU.
Společná rybářská politika rovněž nabízí konkrétní nástroje pro prosazování, například kontrolní akční plány a správní šetření. Na základě provedených ověřování a auditů přijala Komise řadu kontrolních akčních plánů a následně je sledovala.
Komise bude rovněž pozorně sledovat provádění směrnice o územním plánování námořních prostor, a zejména strategie členských států v jejich vnitrostátních námořních plánech. Klíčovou otázkou je zajistit, aby takové plánování pomohlo provádět strategii EU pro obnovitelnou energii z moří v rámci Zelené dohody pro Evropu.
Udržitelné zemědělství
Společná zemědělská politika
EU je partnerstvím mezi zemědělstvím a společností a mezi Evropou a jejími zemědělci.
Cíli
společné zemědělské politiky je mimo jiné podpořit zemědělce a zvýšit produktivitu zemědělství, zaručit stabilní dodávky cenově dostupných potravin a zajistit, aby zemědělci v Evropské unii měli přiměřené výdělky.
Společná zemědělská politika je rovněž navržena tak, aby řešila
environmentální výzvy
, k nimž patří změna klimatu. Usiluje o udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, zachování venkovských oblastí a krajiny v EU a udržení hospodářství venkova podporou tvorby pracovních míst v zemědělství a souvisejících odvětvích. Důkladné uplatňování příslušných právních předpisů (např.
ekologické zemědělství
,
ekologizace
,
lesnictví
, podpora výzkumu a inovací) je pro dosažení těchto cílů nanejvýš důležité. Návrhy Komise na reformu společné zemědělské politiky mají dále vyhovovat ambicím Zelené dohody prostřednictvím související strategie
„Od zemědělce ke spotřebiteli“
a
strategie v oblasti biologické rozmanitosti
.
Zdraví a bezpečnost potravin
Cílem Komise je zajistit řádné provádění rozsáhlých právních předpisů v této oblasti a případně je zjednodušit. K připravenosti a prevenci používá přístup „jedno zdraví“, který zahrnuje zdraví lidí, zvířat a životního prostředí, jakož i bezpečnost potravin a krmiv. Audity byly nadále klíčovým nástrojem při provádění a prosazování rozsáhlého právního rámce EU v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Audity jsou rovněž důležité pro udržení kontroly kvality farmaceutických výrobků a zdravotnických prostředků.
V roce 2020 zůstalo pro Komisi prioritou zajištění toho, aby pacienti měli přístup k přeshraniční zdravotní péči. Proběhly strukturované dialogy s členskými státy s cílem zajistit lepší provádění
směrnice o přeshraniční zdravotní péči
.
V roce 2020 provedla Komise kontroly souladu týkající se vnitrostátních právních předpisů provádějících
směrnici o tabákových výrobcích
a uspořádala strukturované dialogy s členskými státy s cílem zajistit její správné provádění. Pro Komisi zůstalo prioritou sledování provádění směrnice ve vnitrostátních právních předpisech členských států. Užívání tabáku je jediným největším zdravotním rizikem, kterému lze předejít, a nejvýznamnější příčinou předčasných úmrtí v EU. Cílem směrnice je usnadnit hladké fungování vnitřního trhu, chránit zdraví lidí – zejména mladých lidí – a plnit povinnosti EU podle Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku.
III.Evropa připravená na digitální věk
„Přeji si, aby si Evropa kladla vyšší cíle a v rámci bezpečných a etických mantinelů využila příležitostí, které přináší digitální doba.“
předsedkyně von der Leyen v politických směrech
Komise je odhodlána učinit toto desetiletí digitálním desetiletím Evropy. Evropa nyní musí posílit svou digitální suverenitu a stanovovat normy, ne se řídit normami jiných zemí, a jasně se zaměřit na data, technologie a infrastrukturu.
Technologie, které slouží lidem
Provádění digitální strategie EU se zaměřuje na to, aby rozvoj, zavádění a využívání digitálních technologií fungovaly pro lidi i podniky. Pandemie COVID-19 zintenzivnila digitální transformaci naší společnosti.
Spravedlivá a konkurenceschopná digitální ekonomika
Nezávislost národních regulačních orgánů je klíčová k zajištění účinného a nestranného uplatňování předpisů EU v oblasti telekomunikací. Podporuje autoritu regulačních orgánů a zajišťuje předvídatelnost jejich rozhodnutí, čímž vytváří dobré investiční prostředí na telekomunikačních trzích.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Polsku
ve věci odvolání předsedy národního regulačního orgánu pro elektronické komunikace v Polsku. Komise měla za to, že zkrácení celkové délky probíhajícího mandátu nebo změna podmínek jmenování či odvolání za účelem předčasného ukončení mandátu pravděpodobně ovlivní nezávislost regulačního orgánu.
Právo Unie chrání ředitele národních regulačních orgánů (nebo členy kolektivního orgánu plnícího tuto funkci) před svévolným propuštěním.
Přeshraniční přístup ke zboží a službám on-line by měl být pro evropské spotřebitele bez jakýchkoli překážek, a to bez ohledu na jejich lokalitu, bydliště nebo státní příslušnost.
Nařízení o zeměpisném blokování
zakazuje neoprávněnou diskriminaci na základě státní příslušnosti, místa bydliště nebo místa usazení zákazníků nakupujících on-line. V roce 2020 Komise uzavřela řízení o nesplnění povinnosti proti Kypru a Rumunsku, protože neoznámily opatření použitelná v případě porušení pravidel zeměpisného blokování. Na konci roku 2020 zůstaly otevřené pouze případy proti Francii a Španělsku.
Digitální začlenění pro lepší společnost EU
Zrakové, sluchové, fyzické nebo duševní postižení může využívání digitálních služeb omezit. Rovný přístup k digitálním veřejným informacím a službám je od začátku pandemie ještě důležitější. Cílem
směrnice o přístupnosti internetových stránek
je zpřístupnit internetové stránky a mobilní aplikace subjektů veřejného sektoru všem, zejména osobám se zdravotním postižením.
V roce 2020 Komise uzavřela sedm zbývajících řízení o nesplnění povinnosti z důvodu zpoždění při provádění směrnice o přístupnosti internetových stránek. Nadále posuzuje soulad vnitrostátních prováděcích opatření a správné uplatňování směrnice.
Posílení kybernetické bezpečnosti a ochrany před kybernetickými hrozbami
Komise dále pokračovala v řízení proti
Belgii
,
Maďarsku
a
Rumunsku
, jelikož podle směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů neidentifikovaly provozovatele základních služeb ani o nich neposkytly dostatečné informace. Na konci roku 2020 tato řízení stále probíhala.
Digitální transformace naší společnosti rozšířila oblast hrozeb a přinesla nové výzvy, které vyžadují přizpůsobené a inovativní reakce. Počet kybernetických útoků stále roste, přičemž z celé řady zdrojů v EU i mimo ni přicházejí neustále sofistikovanější útoky. Směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů je prvním rozsáhlým právním předpisem EU o kybernetické bezpečnosti, který stanoví právní opatření, jež pomohou zvýšit celkovou úroveň kybernetické bezpečnosti v EU.
Otevřená, demokratická a udržitelná digitální společnost
Směrnice o audiovizuálních mediálních službách byla v roce 2018 revidována s cílem vytvořit regulační rámec připravený na digitální věk, který povede k bezpečnějšímu, spravedlivějšímu a rozmanitějšímu audiovizuálnímu prostředí. Lhůta pro provedení
revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách
do vnitrostátních právních předpisů uplynula dne 19. září 2020.
Směrnice poprvé rozšiřuje některá pravidla vztahující se na audiovizuální obsah na platformy pro sdílení videonahrávek a audiovizuální obsah sdílený v určitých službách sociálních médií. Rovněž posiluje podporu kulturní rozmanitosti zavedením jasných povinností, aby služby na vyžádání měly alespoň 30% podíl evropského obsahu ve svém katalogu a zajistily zdůraznění tohoto obsahu.
V červenci 2020 Komise vydala pokyny týkající se platforem pro sdílení videonahrávek, které členským státům pomohou nová pravidla uplatňovat.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 24 členským státům, jelikož včas neprovedly revidovaná pravidla směrnice o audiovizuálních mediálních službách, jimiž se řídí koordinace všech audiovizuálních médií v celé EU, a to jak tradičního televizního vysílání, tak služeb na vyžádání.
Digitální dopravní systémy
Evropský rejstřík podniků silniční dopravy umožňuje výměnu informací o podnicích silniční dopravy usazených v EU a mezi členskými státy. Jedná se o zásadní nástroj k zajištění řádného prosazování právních předpisů EU v oblasti dopravy.
Komise se rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Kypru
, Nizozemska a Portugalska za to, že neaktualizovaly své rejstříky podniků silniční dopravy a nepřipojily se k revidovanému evropskému rejstříku podniků silniční dopravy. V téže věci Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
Maďarsku
.
S příchodem nové a dokonalejší verze rejstříku je třeba, aby členské státy upravily své systémy na vnitrostátní úrovni. Lhůta pro zprovoznění zmodernizovaného propojení vnitrostátních elektronických rejstříků uplynula v lednu 2019.
V silniční dopravě zajišťuje interoperabilitu služeb mýtného v celé silniční síti EU
evropská služba elektronického mýtného
. Umožňuje účastníkům silničního provozu snadno platit mýtné v celém bloku pouze na základě jediné smlouvy o předplatném s poskytovatelem služeb a jednou palubní jednotkou.
Omezením hotovostních transakcí na mýtných stanicích a odstraněním těžkopádných postupů pro příležitostné uživatele usnadňuje služba mýtného účastníkům silničního provozu každodenní činnost, zlepšuje plynulost provozu a snižuje dopravní zatížení. Komise se rozhodla zahájit řízení o nesplnění povinnosti proti
Itálii
a
Maďarsku
, jelikož neposkytly poskytovatelům evropské služby elektronického mýtného přístup ke svým vnitrostátním oblastem podléhajícím výběru mýtného.
Co se týče bezpečnosti letectví,
služby datovým spojem
představují komunikace mezi letadly a pozemním řízením, které doplňují hlasovou komunikaci, jež je v řízení letového provozu tradičně používána. Zlepšují efektivitu komunikace mezi pilotem a řídícím letového provozu a zvyšují kapacitu řízení letového provozu. Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
jedenácti členským státům
, jelikož neposkytly a neprovozovaly služby datovým spojem pro všechny provozovatele letadel létajících v jejich vzdušném prostoru.
Transparentnost informací o podnicích
Členské státy musí propojit své vnitrostátní obchodní rejstříky se systémem propojení obchodních rejstříků (BRIS). Systém BRIS usnadňuje přeshraniční obchod a snižuje náklady a časovou náročnost postupů pro společnosti. Umožňuje jednotlivcům, podnikům a podnikatelům získávat informace o společnostech. Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
třem
členským státům, protože nepropojily své vnitrostátní obchodní rejstříky se systémem BRIS.
IV.Hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí
„Naši lidé a podniky mohou prosperovat, pouze pokud hospodářství pracuje v jejich prospěch. O tom právě sociálně tržní hospodářství je.“
předsedkyně von der Leyen v politických směrech
Jedinečné sociálně tržní hospodářství EU umožňuje ekonomikám růst a snižovat chudobu a nerovnost. Vzhledem k tomu, že Evropa má stabilní základ, může hospodářství plně reagovat na potřeby občanů EU. Malé a střední podniky jsou páteří hospodářství EU.
Pracovní podmínky
Komise dále pokračovala v řízení proti
Itálii
, které se týkalo méně příznivého zacházení a nedostatečné ochrany proti opakovanému zneužívání smluv na dobu určitou ve veřejném sektoru.
Cílem bylo chránit pracovníky, k nimž patří učitelé, zdravotničtí pracovníci, odborníci v oblasti umění, hudební a taneční výchovy, pracovníci některých hudebních produkcí, akademičtí pracovníci, pracovníci ve veřejném sektoru v zemědělství a dobrovolníci v národním hasičském sboru.
Klíčovým prvkem sociálně tržního hospodářství Evropy jsou spravedlivé pracovní podmínky, které zahrnují předcházení pracovním vztahům vedoucím k nejistým pracovním podmínkám.
Bezpečnost a ochrana zdraví při práci
Silný důraz byl kladen na zajištění toho, aby pravidla EU v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci byla provedena do vnitrostátních právních předpisů v požadovaných lhůtách. Komise podnikla další kroky v řízení o nesplnění povinnosti proti Francii a Španělsku, které Komisi neoznámily svá vnitrostátní opatření, jimiž provedly
směrnici o ochraně před expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci
.
Komise rovněž úzce sledovala provádění
aktualizovaných pravidel
, což také zahrnovalo doplnění viru SARS-CoV-2 na seznam činitelů ve
směrnici o biologických činitelích
.
Mobilita pracovních sil
Pravidlem je, že každý členský stát musí zacházet se státními příslušníky jiných členských států stejně jako se svými vlastními státními příslušníky. Určité pozice ve veřejném sektoru mohou vyhradit pro vlastní státní příslušníky, ale tuto výjimku je třeba vykládat restriktivně.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Řecku
z důvodu omezení pracovních míst na vysoké úrovni ve veřejné správě a v řadě veřejných subjektů na kandidáty s řeckým občanstvím.
Konkrétně je to možné pouze u pracovních míst, která zahrnují přímou nebo nepřímou účast na výkonu veřejné moci, nebo u povinností určených k ochraně obecných zájmů státu nebo jiných veřejných orgánů. Všeobecné vyloučení pracovníků EU z veřejných funkcí je v rozporu s právem Unie.
Směrnice, kterou se mění pravidla pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb
, výrazně zlepšuje situaci vyslaných pracovníků a rovné podmínky pro poskytovatele služeb. Podle nových pravidel se všechny povinné prvky odměňování vztahující se na místní pracovníky budou vztahovat také na vyslané pracovníky.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti patnácti členským státům, které ve svých vnitrostátních právních předpisech včas neprovedly tuto směrnici.
Koordinace sociálního zabezpečení
Komise se rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Rakouska
kvůli jeho právním předpisům zavádějícím mechanismus (od 1. ledna 2019), který indexuje výši rodinných dávek, daňových úlev na děti a daňových úlev pro rodiny pro státní příslušníky EU, kteří pracují v Rakousku a mají děti žijící v zahraničí.
Komise považovala tento mechanismus za diskriminační a proti pravidlům EU pro volný pohyb pracovníků a koordinaci systémů sociálního zabezpečení.
EU vypracovala rozsáhlý soubor pravidel pro volný pohyb pracovníků, vysílání pracovníků a koordinaci sociálního zabezpečení. Pokud tato pravidla nejsou dodržována, dochází k podkopání důvěry a spravedlnosti na jednotném trhu.
Informovanost a pomoc občanům a podnikům
Nástroje pro správu jednotného trhu, jako jsou portál Vaše Evropa, služba Vaše Evropa – Poradenství a síť SOLVIT, nabízejí občanům a podnikům jasné informace, pomoc a řešení problémů týkající se těchto záležitostí. Umožňují jednotlivcům i podnikům plně využívat svých práv EU na jednotném trhu.
V roce 2020:
·se Komise snažila zajistit, aby se portál
Vaše Evropa
stal
jednotnou digitální bránou
EU,
·při více než 25 200 příležitostech poskytla služba
Vaše Evropa – Poradenství
jednotlivcům a podnikům rady týkající se jejich práv na jednotném trhu,
·síť
SOLVIT
pomohla více než 2 600 jednotlivců/podniků. Síť SOLVIT se má stát výchozím nástrojem pro řešení sporů pro jednotný trh, jakmile bude zaveden postup pro řešení problémů se vzájemným uznáváním zboží,
·
systém pro výměnu informací o vnitřním trhu
se nadále rozšiřoval a nyní zahrnuje síť pro spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele,
·Komise dále pokračovala v práci na modernizaci
srovnávacího přehledu výsledků v oblasti jednotného trhu
.
Volný pohyb zboží
V roce 2020 byla Komise i nadále ostražitá vůči veškerým opatřením, která brání volnému pohybu zboží.
Například zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Rumunsku
z důvodu jeho omezujících opatření zvýhodňujících domácí potravinářské výrobky na úkor obdobných dovážených výrobků. Případ byl uzavřen poté, co rumunské orgány pozměnily své právní předpisy týkající se potravin a omezení zrušily.
Komise rovněž požádala
Francii
, aby odstranila překážky paralelního dovozu veterinárních léčivých přípravků zemědělci pro potřeby vlastních chovů. Zemědělcům se povoluje dovážet veterinární léčivé přípravky z jiných členských států pro potřeby vlastních chovů. Francouzská opatření vedla k velmi vysokým správním poplatkům, které v podstatě omezily paralelní dovoz.
Boj proti praní peněz a proti financování terorismu
Pátá směrnice o boji proti praní peněz
, která pozměnila
čtvrtou směrnici o boji proti praní peněz,
zavedla podstatná zlepšení s cílem lépe zabránit tomu, aby byl finanční systém využíván k praní peněz a financování teroristických činností.
Členské státy měly povinnost provést pátou směrnici ve vnitrostátním právu do 10. ledna 2020. V
únoru
a
květnu
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti sedmnácti členským státům, jelikož včas neoznámily úplná vnitrostátní prováděcí opatření.
V roce 2020 přijala Komise
akční plán
pro komplexní politiku EU v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu se zvláštním zaměřením na prosazování směrnic EU v oblasti trestního práva jako způsobu ochrany investic.
Malé platby
V roce 2020 Komise přijala strategii EU
pro malé platby
. V rámci této strategie Komise připomněla odpovědným vnitrostátním orgánům jejich donucovací povinnosti podle
nařízení o jednotné oblasti pro platby v eurech
. Komise pečlivě sledovala případy nedodržování tohoto nařízení.
Řízení podniků a transparentnost
Změna
směrnice o právech akcionářů
usnadňuje výkon práv akcionářů a podporuje dlouhodobé zapojení akcionářů ve společnostech stanovením povinností, opatření pro transparentnost a zásady „dodržuj nebo vysvětli“. Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
sedmi členským státům
, jelikož neoznámily prováděcí opatření během první lhůty stanovené ve směrnici o právech akcionářů, jež uplynula dne 10. června 2019. Zahájila rovněž řízení o nesplnění povinnosti proti osmi členským státům, které neoznámily vnitrostátní opatření, na něž se vztahuje druhá lhůta pro provedení, která uplynula dne 3. září 2020.
Nepřímé daně
Komise pokračovala v řízeních o nesplnění povinnosti, jejichž cílem je odstranit narušení hospodářské soutěže na jednotném trhu, bojovat proti daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti a zamezit dvojímu zdanění.
Komise provedla posouzení souladu nových směrnic týkajících se pravidel pro daň z přidané hodnoty (DPH). Tato posouzení se týkala
elektronického obchodu
jako součásti strategie pro jednotný digitální trh,
přeshraničního obchodu mezi podniky
,
zacházení s poukazy
a
územního uplatňování pravidel pro DPH a spotřební daně
.
V oblasti zdanění automobilů se Komise rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Portugalska
kvůli diskriminačním pravidlům týkajícím se daně z registrace vozidel, jež se týkají osob kupujících ojetá vozidla z jiných zemí EU.
V oblasti spotřebních daní Komise postoupila Soudnímu dvoru případ
Spojeného království
, jelikož nevyhovělo předchozímu rozsudku Soudního dvora o nesprávném používání značkovaných paliv k pohonu soukromých rekreačních plavidel. Komise se rovněž rozhodla postoupit Soudnímu dvoru případ
Polska
, neboť nezajistilo, aby dovezený ethylalkohol používaný k výrobě léčivých přípravků byl ve všech případech osvobozen od spotřební daně.
Komise uzavřela řízení o nesplnění povinnosti proti Kypru a Maltě, jež se týkala nesprávného uplatňování pravidel o DPH na pronájem a nákup jachet. Nesprávné uplatňování odhalily tzv. Paradise Papers. Kypr a Malta mezitím přijaly opatření k zajištění souladu s právem Unie.
Přímé daně
Jednou z výhod jednotného trhu je to, že občané a podniky mají svobodu pohybovat se, působit a investovat za hranicemi vlastního státu. Jelikož přímé daně nejsou v rámci EU sladěny, může tato svoboda znamenat, že někteří daňoví poplatníci mohou provádět daňové úniky nebo se vyhnout daním v zemi, v níž jsou rezidenty. Daňové orgány v EU se proto dohodly, že budou více spolupracovat s cílem zajistit placení daní a že budou bojovat proti daňovým podvodům a únikům.
Co se týče přímých daní, opatření Komise v oblasti prosazování práva se v roce 2020 zaměřila na zajištění toho, aby členské státy provedly významné změny
směrnice o správní spolupráci
ve vnitrostátním právu. Tyto změny se týkají oblastí, jako jsou:
·
přístup k informacím pro boj proti praní peněz
,
·
povinná automatická výměna zpráv podle jednotlivých zemí mezi členskými státy
,
·
automatická výměna informací o finančních účtech
,
·povinná automatická výměna informací o
přeshraničních uspořádáních, která se mají oznamovat
.
Komise přijala kroky proti
Belgii
, protože neoznámila vnitrostátní opatření týkající se mechanismů řešení daňových sporů. Komise rovněž přijala opatření proti Německu, Řecku, Španělsku, Lotyšsku, Rumunsku a Portugalsku ohledně pravidla zdanění při odchodu, jelikož tyto státy tato pravidla zcela neprovedly do svých vnitrostátních právních předpisů.
Komise dále podnikla kroky proti
Portugalsku
,
Lucembursku a Belgii, protože nezavedly opatření proti praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, které přímo ovlivňují fungování jednotného trhu.
Kromě toho se Komise zaměřila na zajištění řádného provedení směrnice o
pravidlech proti praktikám vyhýbání se daňovým povinnostem, které mají přímý vliv na fungování jednotného trhu
, pokud jde o
hybridní nesoulady s třetími zeměmi
. Dále sledovala řádné provedení směrnice o mechanismech
řešení daňových sporů
.
Cla
Strategie Komise pro prosazování práva se zaměřila na správné a jednotné uplatňování celního kodexu Unie a na odhalování poplatků s účinkem rovnocenným clům, a to i v rámci EU.
V roce 2020 Komise pokračovala v rozsáhlém šetření ve všech členských státech a prošetřila vnitrostátní ustanovení o lhůtách pro oznamování celního dluhu a jejich slučitelnost s celním kodexem Unie s cílem zajistit v tomto ohledu právní jistotu pro obchodníky. Komise rovněž zahájila dialog s členskými státy o sankcích za neohlášení hotovosti a celních hodnot.
Hospodářská soutěž
Politika hospodářské soutěže Komise zajišťuje lepší fungování trhů pro spotřebitele, podniky a společnost. Společnosti by měly soutěžit za rovných podmínek a spotřebitelé by měli mít prospěch z nižších cen, většího výběru a lepší kvality.
Soudní dvůr odsoudil
Itálii
k zaplacení
paušální částky a denního penále
za nedodržení jeho
dřívějšího rozsudku
, v němž se uvádí, že Itálie nesplnila svou povinnost získat v plném rozsahu zpět státní podporu, jež byla protiprávně poskytnuta hotelovému odvětví na Sardinii.
Důsledné prosazování negativních rozhodnutí o státní podpoře má zásadní význam pro důvěryhodnost kontroly státní podpory prováděné Komisí. V tomto ohledu je nezbytné, aby členské státy vyhověly rozsudkům Soudního dvora, které jim nařizují získat zpět neslučitelnou státní podporu na základě rozhodnutí Komise.
Mobilita a doprava
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Chorvatsku, Slovinsku, Španělsku
,
Řecku, Rakousku a Lucembursku
, které správně neprovedly některá pravidla EU, kterými se vytváří jednotný evropský železniční prostor. Tato směrnice má za cíl vytvořit konkurenčnější rámec, zejména pokud jde o regulační dohled a finanční architekturu železničního odvětví, pravomoc vnitrostátních regulačních subjektů, rámec pro investice do železnic a spravedlivý a nediskriminační přístup k železniční infrastruktuře a službám souvisejícím s železniční dopravou.
Dokončení jednotného trhu v odvětví železniční dopravy a plné zpřístupnění výhod liberalizace železničního trhu občanům a podnikům je i nadále jednou z hlavních oblastí, na které se politika Komise v rámci sledování a prosazování práva v dopravě zaměřuje. Za tímto účelem je nezbytné zajistit, aby
směrnice o jednotném evropském železničním prostoru
byla správně provedena do vnitrostátního práva. To členským státům umožní důsledně provádět novější akty přijaté v rámci čtvrtého železničního balíčku.
Současně Komise pokračovala v řešení konkrétních překážek přístupu na trh, jak dokládají její opatření vyzývající
Německo
, aby změnilo své požadavky na brzdná zařízení nákladních vozů. Tyto požadavky nejsou v souladu s
právem Unie
a brání úsilí o dosažení
interoperability železnic
.
V dalších oblastech dopravy se Komise zabývala celou řadou vnitrostátních opatření, která brání plnému fungování jednotného trhu:
·podnikla další kroky v řízení o nesplnění povinnosti proti
Dánsku
a nařídila mu zrušit 25hodinový limit, který stanovilo pro parkování nákladních vozidel na státem vlastněných odpočívkách. Tento limit vytváří překážky pro
zahraniční dopravce, kteří zajišťují mezinárodní přepravu
,
·dále pokračovala rovněž v řízení o nesplnění povinnosti proti
Maltě
a zahájila nová řízení o nesplnění povinnosti proti
Belgii a Portugalsku
kvůli nesprávnému provádění bezpečnostních a environmentálních pravidel EU týkajících se
lodní výstroje
, jako jsou záchranné vesty, systémy čištění odpadních vod a radary na palubě lodí plujících pod vlajkou EU,
·zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Švédsku
z důvodu nepřiměřeného omezení definice „
kombinované přepravy
“ způsobem, který některým provozovatelům ztěžuje převod nákladní dopravy ze silnic na železnici nebo vodní dopravu na část cesty. To jim brání ve snižování škodlivých emisí a dalších negativních dopadů silniční dopravy.
Evropští občané očekávají vysoké standardy bezpečnosti a zabezpečení u všech druhů dopravy. Cílem politik EU je tyto standardy zachovat a rozvíjet a zajistit jejich plné sladění v celé EU.
V odvětví silniční dopravy Komise pokračovala ve svých iniciativách na zajištění kvalitní infrastruktury, které mají přispět ke snížení počtu silničních nehod. Dále pokračovala v řízení proti
Španělsku, Řecku, Itálii, Chorvatsku a Bulharsku
, protože v některých
silničních tunelech
neprovedly úplný soubor požadovaných opatření k zajištění co nejbezpečnější infrastruktury a provozních norem.
V leteckém odvětví Komise rovněž z hlediska bezpečnosti zahájila řízení nebo dále pokračovala v řízení proti
jedenácti členským státům
za to, že neurčily subjekt, který zajistí, aby lidé, kteří
ohlásí událost relevantní pro bezpečnost v civilním letectví
, nebyli zaměstnavatelem nebo vnitrostátními orgány potrestáni.
Vnitřní trh s energií
Udržitelný energetický systém založený na obnovitelných zdrojích energie a zvyšování energetické účinnosti vyžaduje dobře fungující vnitřní trh s energií, který je otevřený hospodářské soutěži a posiluje postavení spotřebitelů. Základním kamenem energetické unie EU je integrovaný trh s plynem. Pozměněná
směrnice o zemním plynu
jasně uvádí, že hlavní zásady právních předpisů EU v oblasti energetiky, a to přístup třetích stran, regulace tarifů, oddělení vlastnictví a transparentnost, se budou vztahovat na všechny plynovody směřující do a z třetích zemí až k hranicím EU. Tím se zajistí, aby všechny hlavní plynovody vstupující na území EU splňovaly pravidla EU, byly provozovány se stejnou úrovní transparentnosti, byly přístupné ostatním provozovatelům a byly provozovány efektivně.
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti třinácti členským státům, které nepřijaly anebo neoznámily prováděcí opatření podle směrnice.
Energetická bezpečnost
Pravidla EU týkající se energetiky rovněž zajišťují bezpečnost dodávek elektřiny a plynu založenou na solidaritě mezi členskými státy. Aby bylo zajištěno správné provádění pravidel EU o bezpečných dodávkách zemního plynu, zahájila Komise 27 řízení v rámci
nařízení o bezpečnosti dodávek zemního plynu
, zejména pokud jde o oznamovací povinnosti a uplatňování mechanismu solidarity mezi členskými státy.
Provádění pravidel Euratomu
V oblasti jaderné energie pokračovaly v roce 2020 činnosti na zajištění účinného provádění a uplatňování právního rámce Euratomu o ochraně pracovníků, pacientů a široké veřejnosti před zářením a o bezpečném nakládání s radioaktivním odpadem.
Komise zahájila devět řízení o nesplnění povinnosti a dále pokračovala v řízení proti
Finsku
a
Švédsku
kvůli neúplnému provedení
směrnice o základních bezpečnostních standardech
.
Dále pokračovala v řízeních o nesplnění povinnosti týkajících se
směrnice o radioaktivním odpadu
proti
Rumunsku
a
Spojenému království
z důvodu nesprávného provedení směrnice. Rovněž dále pokračovala v probíhajících řízeních o nesplnění povinnosti proti
šesti
členským státům a zahájila čtyři nové případy z důvodu nepřijetí vnitrostátního programu pro nakládání s radioaktivním odpadem.
V.Podpora evropského způsobu života
„Ochrana našich základních hodnot nesnese žádné kompromisy. Ohrožení právního státu má dopady na právní, politické a ekonomické základy činnosti Unie.“
předsedkyně von der Leyen v politických směrech
Evropa, která chrání, se musí rovněž postavit za spravedlnost a za základní hodnoty EU. Ohrožení právního státu podkopává právní, politický a ekonomický základ naší Unie. Tato vize Komise o Unii rovnosti, tolerance a sociální spravedlnosti je založena na právním státu. Pro nový začátek v oblasti migrace jsou důležité pevné hranice, modernizace azylového systému EU a spolupráce s partnerskými zeměmi.
Právní stát a základní práva
V září Komise zveřejnila svou
první výroční zprávu o stavu právního státu
. Tento
mechanismus právního státu
je koncipován jako roční cyklus na podporu právního státu a předcházení vzniku nebo prohlubování problémů. Pokud k nim dojde a jsou v rozporu s právem Unie, může být Komise nucena použít nástroje, které jsou k dispozici v
souboru nástrojů v oblasti právního státu
, včetně řízení o nesplnění povinnosti.
V prosinci Komise rovněž přijala novou
strategii
, která má zajistit plné uplatňování Listiny základních práv v EU. Tato strategie doplňuje
evropský akční plán pro demokracii
a zprávu o stavu právního státu a dokládá komplexní přístup Komise k prosazování a ochraně základních práv a hodnot EU.
V lednu 2020 Komise v souvislosti s
probíhajícím případem
ohledně disciplinárního režimu polských soudců požádala Soudní dvůr, aby Polsku uložil prozatímní opatření a nařídil mu přerušit činnost kárného kolegia Nejvyššího soudu v disciplinárních řízeních proti soudcům. Pokračující činnost tohoto kolegia podkopává nezávislost polského soudnictví a vytváří riziko nenapravitelného poškození právního řádu EU a hodnoty právního státu. Soudní dvůr žádosti Komise
vyhověl
.
V dubnu 2020 Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Polsku
, jelikož měla za to, že polské právní předpisy o soudnictví narušují nezávislost polských soudců a jsou neslučitelné se zásadou přednosti práva Unie. Nový zákon brání polským soudům přímo uplatňovat určitá ustanovení práva Unie, která chrání nezávislost soudnictví. Rovněž brání polským soudům, aby Soudnímu dvoru předkládaly žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce týkající se těchto věcí. V prosinci 2020 Komise uvedené řízení
prodloužila
, protože měla za to, že Polsko rovněž porušuje právo Unie tím, že kárnému kolegiu Nejvyššího soudu umožňuje rozhodovat o dalších záležitostech, jež se přímo dotýkají soudců, jako jsou rozhodnutí o zbavení soudců imunity před trestním vyšetřováním.
Občanství Evropské unie
Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Kypru
a
Maltě
z důvodu jejich režimů občanství pro investory, označovaných také jako „zlaté pasy“. Komise měla za to, že systematické udělování státní příslušnosti – a tedy občanství EU – výměnou za předem stanovenou platbu nebo investici a bez skutečné vazby s dotčenými členskými státy je neslučitelné se zásadou loajální spolupráce. Komise se rovněž domnívala, že tyto režimy narušují status občanství EU.
Volný pohyb osob
Komise zahájila dvě řízení o nesplnění povinnosti proti Spojenému království z důvodu nedodržení
pravidel EU týkajících se volného pohybu osob
.
Spojené království
omezuje rozsah osob, na které se právo EU na volný pohyb ve Spojeném království vztahuje. Omezuje také možnosti občanů EU a jejich rodinných příslušníků odvolat se proti správním rozhodnutím, která omezují jejich právo na volný pohyb. Kromě toho Komise také pokračovala v řízení proti
Spojenému království
kvůli nedodržení pravidel EU týkajících se komplexního zdravotního pojištění pro občany EU.
Rovnost a nediskriminace
Co se týče rovnosti žen a mužů v oblasti sociálního zabezpečení, Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Bulharsku
. Případ se týká důchodového zákona, který nepřímo diskriminuje ženy při výpočtu doby, která je potřebná pro získání nároku na důchod.
Strategie EU pro rovnost žen a mužů
, která je klíčovou součástí širšího programu v oblasti rovnosti, obsahuje politické cíle a opatření k dosažení významného pokroku směrem k genderově spravedlivé Evropě do roku 2025 s rovnými příležitostmi pro obě pohlaví.
Rasismus a xenofobie, včetně nezákonných nenávistných projevů
V září Komise přijala ambiciózní
akční plán EU proti rasismu
. Jednou z jeho priorit je účinná kriminalizace nenávistných projevů a trestných činů z nenávisti. Komise rovněž přijala konkrétní opatření s cílem zajistit správné a úplné provedení
rámcového rozhodnutí o boji proti rasismu a xenofobii prostřednictvím trestního práva
, jehož cílem je zajistit, aby závažné projevy rasismu a xenofobie byly v celé EU trestány účinnými, přiměřenými a odrazujícími trestními sankcemi.
V říjnu 2020 Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Estonsku
a
Rumunsku
, neboť jejich vnitrostátní právní předpisy neprovedly rámcové rozhodnutí v plném rozsahu a přesně.
Práva spotřebitelů
Nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele
vstoupilo v platnost v lednu 2020 a posílilo vymáhání spotřebitelského práva v celé EU. Tento nový rámec pro vymáhání právních předpisů se během pandemie COVID-19 v roce 2020 ukázal jako vysoce účinný v boji proti on-line podvodům. Přispěl k odstranění nebo zablokování stovek milionů klamavých reklam a nabídek souvisejících s koronavirem na jedenácti
světových platformách
.
Posílení ochrany osobních údajů
Pandemie COVID-19 zdůraznila význam zavedení účinného režimu ochrany údajů, který posílí důvěru a poskytne inovativní digitální řešení. V dubnu 2020 vydala Komise pokyny k aplikacím pro vysledování kontaktů, v nichž stanovila hlavní zásady ochrany údajů.
Komise pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
Slovinsku
a
Německu
, které neprovedly
směrnici o prosazování práva v oblasti ochrany údajů
; na konci roku se rozhodla postoupit případ Slovinska Soudnímu dvoru.
V roce 2020 vydala Komise
hodnotící zprávu
o prvních dvou letech uplatňování
obecného nařízení o ochraně osobních údajů
. Dospěla k závěru, že nařízení, které je základním prvkem na člověka zaměřeného přístupu k technologiím a digitální transformaci, do značné míry splnilo své cíle, ale že je zapotřebí dalšího pokroku při jeho provádění a prosazování. In J
Justiční spolupráce a individuální záruky v trestním právu
Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
Bulharsku
,
Chorvatsku
,
Kypru
a
Rumunsku
kvůli částečnému neprovedení směrnice o presumpci neviny a proti Řecku a Kypru z důvodu neprovedení směrnice o procesních zárukách pro děti.
Pokud jde o spolupráci v oblasti trestního soudnictví, Komise nadále sledovala, jak členské státy dodržují rámcové
rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu
. V roce 2020 Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti sedmi členským státům. Monitorování Komise rovněž pokračovalo s ohledem na
směrnici o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie
. Včasné provedení této směrnice je nezbytné pro řádné fungování Úřadu evropského veřejného žalobce. Do konce roku 2020 probíhala řízení o nesplnění povinnosti proti třem členským státům z důvodu opožděného provedení směrnice. Komise také nadále sledovala provádění
směrnic o procesních právech
.
Bezpečnost
V roce 2020 bylo v rámci nové
strategie bezpečnostní unie EU
na období 2020–2025 dosaženo pokroku v prosazování, které se zaměřuje na prioritní oblasti, v nichž může EU významně pomoci členským státům zvýšit bezpečnost pro všechny obyvatele Evropy.
Komise pokračovala ve svých monitorovacích činnostech týkajících se provádění
směrnice
o používání údajů jmenné evidence cestujících za účelem prevence, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a závažné trestné činnosti.
Celkem bylo zahájeno 53 řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nedodržení lhůt pro provedení tří směrnic o palných zbraních:
·
směrnice, kterou se mění směrnice o palných zbraních
,
·
směrnice
, kterou se stanoví technické specifikace pro označování palných zbraní a jejich hlavních částí,
·
směrnice
, kterou se stanoví technické specifikace pro poplašné a signální zbraně.
Současně Komise podnikla další kroky v řízení o nesplnění povinnosti proti
Slovinsku
kvůli neúplnému provedení směrnice a zároveň uzavřela řízení proti třinácti členským státům.
Komise rovněž pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti z důvodu neoznámení vnitrostátních prováděcích opatření ve dvou právních předpisech o drogách a policejní spolupráci.
Dále pokračovala v řízení proti
Rakousku
,
Finsku
,
Portugalsku
,
Slovinsku
a
Irsku
vzhledem k tomu, že plně neprovedly
směrnici
o zahrnutí nových psychoaktivních látek do definice drogy, a proti
Irsku
, jelikož plně neprovedlo
první směrnici v přenesené pravomoci
přijatou v rámci uvedené směrnice. Na druhou stranu bylo uzavřeno třináct řízení o nesplnění povinnosti týkajících se obou směrnic proti jedenácti členským státům.
Komise navíc pokračovala v řízeních o nesplnění povinnosti proti
Belgii
a
Řecku
, které plně neprovedly
rámcové rozhodnutí
o akreditaci poskytovatelů forenzních služeb.
Nový pakt o migraci a azylu
V roce 2020 Komise předložila
nový pakt o migraci a azylu
, který se týká všech jednotlivých prvků nezbytných pro komplexní evropský přístup k migraci. Stanoví lepší a rychlejší postupy v celém azylovém a migračním systému a vytváří rovnováhu mezi zásadami solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti. Rovněž klade velký důraz na ochranu základních práv.
Migrační politika Komise zahrnuje všechny aspekty migrace, včetně správy hranic, vízové politiky, nelegální migrace, azylu a legální migrace. Pro úspěch politiky je zásadní důsledné a účinné provádění při plném dodržování základních práv jednotlivců. V roce 2020 Komise i nadále monitorovala provádění právních předpisů EU v oblasti migrace a azylu členskými státy.
Komise rovněž zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Maďarsku
, neboť měla za to, že maďarský zákon, který omezuje přístup k azylovému řízení, je v rozporu se směrnicí o azylovém řízení. Tento zákon brání osobám, které se nacházejí na území Maďarska, a to i na hranicích, aby zde žádaly o mezinárodní ochranu.
Komise rovněž zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti
Maltě
, neboť měla za to, že „povolení k zaměstnání“ vyžadované od státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty, nikoli však od maltských státních příslušníků, představuje nerovné zacházení, které je v rozporu se
směrnicí o dlouhodobém pobytu
.
Dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
Švédsku
, protože vůči státním příslušníkům třetích zemí, na něž se vztahuje
směrnice o studentech a výzkumných pracovnících
, neuplatňuje v plném rozsahu rovné zacházení v oblasti sociálního zabezpečení ve srovnání se svými vlastními státními příslušníky.
Komise dále pokračovala v řízení o nesplnění povinnosti proti
Estonsku
kvůli dodatečným povinnostem, které ukládá cestujícím překračujícím vnější pozemní hranici EU a které Komise považovala za neslučitelné s
Schengenským hraničním kodexem
.