This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62019CN0821
Case C-821/19: Action brought on 8 November 2019 — European Commission v Hungary
Věc C-821/19: Žaloba podaná dne 8. listopadu 2019 – Evropská komise v. Maďarsko
Věc C-821/19: Žaloba podaná dne 8. listopadu 2019 – Evropská komise v. Maďarsko
Úř. věst. C 19, 20.1.2020, p. 34–35
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
20.1.2020 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 19/34 |
Žaloba podaná dne 8. listopadu 2019 – Evropská komise v. Maďarsko
(Věc C-821/19)
(2020/C 19/36)
Jednací jazyk: maďarština
Účastníci řízení
Žalobkyně: Evropská komise (zástupci: M. Condou-Durande, J. Tomkin a A. Tokár, zmocněnci)
Žalovaný: Maďarsko
Návrhová žádání žalobkyně
Komise navrhuje, aby Soudní dvůr:
a) |
rozhodl, že:
|
b) |
uložil Maďarsku náhradu nákladů řízení. |
Žalobní důvody a hlavní argumenty
Maďarsko od doby, kdy se v roce 2015 náhle zvýšil počet žádostí o azyl, několikrát změnilo svůj azylový systém. V roce 2018 doznala maďarská právní úprava v oblasti azylového práva podstatných změn. Dne 20. června 2018 schválil maďarský Parlament az egyes törvényeknek a jogellenes bevándorlás elleni intézkedésekkel kapcsolatos módosításáról szóló 2018. évi VI. törvény (zákon č. VI z roku 2018, o změně některých zákonů v souvislosti s opatřeními proti ilegálnímu přistěhovalectví) a sedmou změnu maďarské Ústavy. Tento soubor legislativních opatření je znám i jako zákon „Stop Soros“. V důsledku těchto změn se ještě více zúžil okruh osob, kterým může svědčit právo na azyl, neboť na základě změny azylového zákona se za nepřípustnou považuje žádost tehdy, když žadatel přicestoval na území Maďarska přes zemi, ve které nebyl ani pronásledován, ani mu přímo nehrozilo, že bude pronásledován. Ve stejném duchu byl změněn Büntető Törvénykönyv (trestní zákoník). V něm byla za skutkovou podstatu trestného činu označena organizační činnost, jejímž účelem je umožnit zahájení azylových řízení osobám, jež v zemi svého původu, v zemi svého obvyklého bydliště nebo v jiné zemi, přes kterou přicestovaly [do Maďarska], nejsou z důvodů rasových, národnostních, příslušnosti k určitým společenským vrstvám, náboženských nebo zastávání určitých politických názorů pronásledovány nebo nemají odůvodnění strach z přímého pronásledování.
Komise měla za to, že právní úprava přijatá v roce 2018 je v rozporu s unijním právem, a tak proti Maďarsku zahájila řízení pro nesplnění povinnosti. Vzhledem k tomu, že argumenty vznesené Maďarskem v průběhu postupu před zahájením soudního řízení nerozptýlily pochybnosti Komise, rozhodla se Komise předložit věc Soudnímu dvoru.