EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015IE0898
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Energy storage: a factor in integration and energy security’ (own-initiative opinion)
Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съхраняването на енергия — фактор за интеграция и енергийна сигурност“ (становище по собствена инициатива)
Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съхраняването на енергия — фактор за интеграция и енергийна сигурност“ (становище по собствена инициатива)
OB C 383, 17.11.2015, p. 19–23
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
17.11.2015 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
C 383/19 |
Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съхраняването на енергия — фактор за интеграция и енергийна сигурност“
(становище по собствена инициатива)
(2015/C 383/04)
Докладчик: |
г-н Pierre-Jean COULON |
На 22 януари 2015 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно
„Съхраняването на енергия: фактор за интеграция и енергийна сигурност“.
Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 юни 2015 г.
На 509-ата си пленарна сесия, проведена на 1 и 2 юли 2015 г. (заседание от 1 юли 2015 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с единодушие (със 131 гласа).
1. Заключения и препоръки
1.1. |
ЕИСК отправя искане целите на Европейския съюз в областта на изменението на климата и енергетиката да бъдат насочени към постигане на по-голям дял на енергията от възобновяеми източници в енергийния микс. Комитетът неизменно е подкрепял този вид енергия. Устойчивата енергийна система, съставена в голямата си част от енергия от възобновяеми източници, е единственото дългосрочно решение за енергийното ни бъдеще. Комитетът отбелязва, че е важно да се изградят допълнителните елементи на енергийната система. |
1.2. |
Заради своята неритмичност енергията от възобновяеми източници и нейното развитие представляват предизвикателство от гледна точка на съхранението. Съхранението е стратегически въпрос за Европейския съюз, с оглед на това да се гарантира постоянната сигурност на доставките в ЕС и устойчив енергиен пазар както в технически план, така и по отношение на цената. Ето защо този въпрос заема челно място в европейския дневен ред и е една от приоритетните области, особено в контекста на Енергийния съюз, чието начало беше поставено през февруари 2015 г. |
1.3. |
В предходно свое становище ЕИСК постави въпроса за съхранението, което представлява „предизвикателство, възможност и абсолютна необходимост“. Той подчертава колко е важно да се осъществи енергийният преход в Европейския съюз и призовава да се използват всички средства за постигане на конкретни и мащабни резултати в областта на съхранението. |
1.4. |
ЕИСК отбелязва, че въпреки наличието на различни решения за съхранение, технологиите в тази област се намират на различни етапи на технологична и индустриална зрялост. |
1.5. |
ЕИСК припомня, че наред с предимствата си, съхранението на енергия може да има висока финансова цена, но също така и въздействие върху околната среда и здравето. Ето защо призовава за системно извършване на проучвания на въздействието, с цел да се оцени не само конкурентоспособността на технологиите, но и тяхното въздействие върху околната среда и здравето. Освен това ЕИСК счита, че е важно да се направи оценка на въздействието на тези технологии по отношение на създаването на стопанска активност и работни места. |
1.6. |
ЕИСК призовава за увеличаване на инвестициите и научноизследователската и развойната дейност, свързана със съхранението, и за по-добро европейско взаимодействие в тази област, за да се намалят разходите за енергийния преход, да се гарантира сигурността на доставките и да се подобри конкурентоспособността на европейската икономика. ЕИСК подкрепя необходимостта от по-добра регулаторна хармонизация между държавите членки в областта на съхранението на енергията. |
1.7. |
Освен това ЕИСК призовава за започване на публичен диалог в Европа по въпроса за енергетиката — европейски енергиен диалог — така че гражданите и гражданското общество като цяло да поемат отговорност за енергийния преход и да оценят бъдещите възможности за избор в областта на технологиите за съхранение на енергия. |
1.8. |
ЕИСК припомня значението на газа в енергийния микс и важността му за енергийна сигурност за гражданите. ЕИСК призовава да се насърчава съхранението в този сектор, така че всички държави членки да могат солидарно да разполагат с резерви. |
2. Успешен енергиен преход и гарантиране на енергийната сигурност
2.1. |
Доставките на енергия и нейното управление са основен политически и социално-икономически приоритет и ключово предизвикателство, ако искаме да постигнем успех в областта на енергийния преход и да се справим с климатичните предизвикателства. Въпреки че търсенето на енергия в ЕС намалява (потреблението на енергия намалява след 2006 г. и сега ние консумираме приблизително същото количество енергия като в началото на 90-те години), нарастващото въвеждане на възобновяеми източници на енергия с неритмичен характер увеличи потребността от съхраняване на енергията, което ще играе съществена роля в много сектори (компенсиране на неритмичността, електрически автомобили, отбрана и т.н.) и ще се превърне в стратегическо предизвикателство за Европа и нейната промишленост. Трябва да се отбележи, че въпросът за съхранението на енергията от възобновяеми източници е и един от основните аргументи на противниците на тази енергия. |
2.2. |
Макар по-голямата част от първичните енергийни източници (газ, нефт или въглища) да се съхраняват лесно, остават нерешени въпросите, свързани с размера, стойността и местоположението на съоръженията за стратегическо съхранение. Другият основен източник на първична енергия — възобновяемите енергийни източници — дава противоречиви резултати по отношение на съхранението. Хидравличната енергия може да бъде акумулирана чрез събиране на водата в езера и язовири. Биомасата също може сравнително лесно да се съхранява, докато слънчевата и вятърната енергия, които обикновено се използват за производство на електричество, могат да се съхраняват само чрез сложни и скъпи междинни процеси. |
3. Приоритет на европейско равнище
3.1. |
Европейската комисия анализира сценариите за декарбонизация на енергийната система и през 2011 г. публикува Енергийна пътна карта за периода до 2050 г., която предлага различни сценарии за 2050 г. За да се постигнат поставените предполагаеми нива на декарбонизация, електроенергийният сектор ще трябва да разчита на голям дял от възобновяеми енергийни източници, между 59 и 85 %, като по-голямата част от тях ще идват от електроенергия от възобновяеми енергийни източници с променливо производство. В следващо съобщение, публикувано през 2014 г. — „Рамка за политиките в областта на климата и енергетиката през периода 2020 — 2030 година“ — пътят към декарбонизация е потвърден и е посочен дял на възобновяемите енергийни източници, който се равнява на близо 45 % от производството на електроенергия през 2030 г. Това е съобразено с целите, по които лидерите на ЕС постигнаха съгласие на 23 октомври 2014 г. в контекста на политическата рамка за периода до 2030 г. Значителният дял на възобновяемите енергийни източници с променливо производство в електроенергийната система би изисквал десетки или стотици гигавати от капацитета за съхранение в електропреносната мрежа, дори когато се използват други мерки за гъвкавост. |
3.2. |
Освен това Европейската комисия превърна съхранението на електроенергия в една от своите приоритетни области и няколкократно е подчертавала неговата ключова роля. Така в своя работен документ от 2013 г. относно съхранението на енергия (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) тя призовава за по-добра координация между тази и други ключови области на политиката на Европейския съюз като например климата. Съхранението на енергия трябва да се интегрира в съвкупността от мерки и съответните законодателни актове на ЕС в областта на енергетиката и на климата, настоящи и бъдещи, включително стратегии, свързани с енергийната инфраструктура, и да се подкрепя от тях. От друга страна, в съобщението си относно Енергийния съюз (от 25 февруари 2015 г.) Комисията припомня, че „Европейският съюз е поел ангажимент да се превърне в световен лидер във енергията от възобновяеми източници — световен център за разработване на следващото поколение технически усъвършенствани и конкурентоспособни технологии за енергия от възобновяеми източници. ЕС също така определи за себе си цел за постигане на поне 27-процентен дял за енергията от възобновяеми източници, потребявана в ЕС през 2030 г. ЕС също така определи за себе си цел за постигане на поне 27-процентен дял за енергията от възобновяеми източници, потребявана в ЕС през 2030 г.“ Комисията възнамерява да даде тласък на нова стратегия за научни изследвания и иновации: „Ако Европа (…) иска да бъде световен лидер в областта на възобновяемите енергийни източници, тя трябва да има водеща роля при следващото поколение технологии за възобновяеми източници, както и при решенията за съхранение“. |
3.3. |
Заключенията на последния форум от Мадрид са в тази насока: „Форумът потвърждава стратегическата роля на съхранението на газа за сигурността на доставките в ЕС“. ЕИСК подчертава също така, че е важно да се насърчава развитието на съхранението на газ. |
4. Технологичен напредък в областта на съхранението
4.1. |
Решенията за съхранение на електроенергия се групират в четири основни категории предвид факта, че в зависимост от енергийните потребности, но също и от ограниченията, енергията може да се съхранява под различни форми (електроенергия, газ, водород, топлина, студ) в близост до производствените обекти, в енергийните мрежи или в близост до потребителите:
|
4.2. |
Най-често използваният начин за съхранение на електроенергия в света е хидравличното съхранение на енергия в помпено-акумулиращи станции като системите за непрекъснато захранване (на английски „uninterruptible power system“ (UPS) — система за непрекъсваемо захранване). Тези системи отново се радват на интерес от страна на операторите на електрически мрежи, промишлените производители и управителите на обществени сгради. Помпените станции за пренос на енергия позволяват: интегриране на неритмичния поток на енергия от възобновяеми източници, особено вятърна и слънчева; съвременен капацитет и разместване на пиковете в търсенето на енергия; икономически арбитраж (зареждане в периоди на ниски цени и търсене, препродажба в периоди на високи цени и силно търсене, със „социално“ изравняване); пренасочване на инвестициите към електроенергийните мрежи. Въпреки това е малко вероятно планираният капацитет за съхранение да бъде достатъчен, за да компенсира дългите периоди без вятър или слънце при мащабно разгръщане на тези видове енергия от възобновяеми източници. |
4.3. |
На пазара за съхранение се появяват пет нови сегмента, които могат да придобият масовост през следващото десетилетие:
|
4.4. |
Следва да отбележим обещаващата роля на водорода (въпреки че неговата себестойност, както и въпросите относно сигурността и транспортирането значително намаляват потенциала му): той е енергоносител без емисии на парникови газове, ако е произведен от източник, който също е декарбонизиран, и може да има многобройни приложения, най-вече в промишлеността, като локално производство на електроенергия (захранване на изолирани обекти, резервни генератори), съхраняване на енергия (мрежова поддръжка, оползотворяване на възобновяеми енергийни източници) или комбинирано производство. Той се използва също и в наземния транспорт (частни превозни средства, обществен транспорт, тежкотоварни камиони и т.н.), въздушния транспорт (общи или помощни самолетни двигатели), морския и речния транспорт (подводници, общи или помощни двигатели), нефтопреработвателната и нефтохимическата промишленост (за зелен водород), без да забравяме и други приложения, по-специално преносими устройства (външни зарядни устройства или вградени батерии). Всичко това е в процес на развитие. Технологиите за производство на водород чрез електролиза и горивни клетки вече са много гъвкави и достъпни, макар и все още недостатъчно ефективни, което води до допълнително увеличаване на търсенето на вятърни турбини или соларни панели и следователно до свръхкапацитет в тази област. Водородът е ключов енергоносител, който няма заместител в системите, използващи възможността за гъвкавост между различните енергийни мрежи (напр.: хибридната електроцентрала в Берлин). Когато е необходимо, водородът (подложен на метанизация водород) може да бъде произведен от възобновяеми източници и да се инжектира в газовите мрежи или да се съхранява с цел разпространение като гориво или химичен агент, или дори за повторно инжектиране под формата на електроенергия. Освен че има далеч по-голям потенциал за съхранение на енергия и може да бъде безопасно транспортиран и да се съхранява (за дълги периоди) в инфраструктурата, която понастоящем се използва в газовата промишленост (геоложко съхранение и т.н.), подложеният на метанизация водород предлага също така и възможност за производство на въглеводороди с дълга верига (които имат множество приложения: от гориво за реактивни двигатели до други продукти като например пластмасите, които към момента се произвеждат само от изкопаеми горива). В допълнение, въглеродът като идеален съставен елемент от кръговата икономика (СО2 и т.н.) ще се използва отново и няма да се натрупва в атмосферата. По този начин се преминава от образуване на парникови газове към производство на енергия. Тъй като производството на водород и на електроенергия от водород е екзотермично, оползотворяването на топлината ще направи тези решения още по-интересни. Така водородът се нарежда сред малкото енергоносители, които дават възможност за постигане на икономически, обществен и екологичен баланс между пазарите на електрическа и на друга енергия. |
4.5. |
Друг успешен пример е съхранението в батерия на електроенергията, произведена от слънчевите панели през деня. Проблемът на слънчевите панели, монтирани върху покривите на жилищните сгради, е, че те произвеждат електричество в момент, когато домовете са празни. Вечер, когато обитателите се прибират, слънцето често отдавна е залязло и панелите не произвеждат повече енергия. |
4.6. |
Откритието на немско предприятие и въвеждането му в експлоатация изглежда предлага решение в това отношение. Това предприятие е свързало елементи и софтуер, включващ приложение за смартфони; през мобилните си телефони потребителите могат да видят нивото на зареждане на батерията, която съхранява електроенергията, произведена от слънчевите панели през деня. Финансовите данни са показателни: обикновено слънчевите панели в дадено жилище произвеждат между 25 и 35 % от енергийните нужди на едно семейство; благодарение на това решение те редовно надхвърлят 70 %. По текущи цени инвестицията се възвръща за около 8 години, като батериите имат 20 години гаранция. |
4.7. |
Това е стимул и за семейното производство и потребление, което ЕИСК подкрепи в няколко свои становища (понятието „произвеждащи потребители“, на английски „prosumers“). |
4.8. |
Въпреки наличието на различни решения всъщност се оказва, че възможностите за допълнително оборудване остават ограничени. Освен това съществени пречки продължават да спъват развитието на нови, по-гъвкави технологии, като литиево-йонните батерии или технологиите „електроенергия в газ“. Основният недостатък на тези решения, които все още са далече от пазарните условия, е цената и икономическата конкурентоспособност, но също така и все още големият размер на батериите. В своята прогноза за бъдещето ADEME (френската Агенция за околна среда и управление на енергията — Системи за съхранение на енергия/Стратегическа пътна карта, 2011 г.) предвижда промишлен възход на стационарните системи за съхранение едва след 2030 г. От своя страна, McKinsey (Battery Technology Charges Ahead („Устремно развитие на технологиите за батерии“), McKinsey, 2012 г.) счита, че макар да се очаква цената за съхранение на енергия да падне през следващите години, мащабът и скоростта на този спад остават спорни. Според консултантската фирма цената на литиево-йонната батерия може да падне от 600 $/kWh на 200 $/kWh през 2020 г. и на 160 $/kWh през 2025 г. |
5. Стратегически предизвикателства
5.1. |
ЕИСК припомня, че необходимостта от намаляване на емисиите на парникови газове и общата тенденция за изчерпване на изкопаемите горива (въпреки че през последните години бяха открити нови залежи) водят до ръст на енергията от възобновяеми източници, която ЕИСК подкрепя в редица свои становища (TEN/564 и TEN/508). ЕИСК подчерта например колко е важно, в условията на възход на енергията от възобновяеми източници, към енергийната система да се включат допълнителни елементи, а именно удължаване на преносните мрежи, съоръжения за съхранение и резервни мощности. Масовото развитие на енергията от възобновяеми източници е стратегически въпрос, защото, от една страна, това ще намали вноса (което предлага предимство от икономическа и етична гледна точка), а от друга страна, изисква средства за съхранение (съоръжения, които позволяват не само съхранение от днес за утре, а и от един сезон до следващия), които освен това трябва да получат широко разпространение. |
5.2. |
ЕИСК признава, че съхранението е основното предизвикателство пред енергийния преход, включващ значителна част неритмично подавана енергия от възобновяеми източници. Той припомня необходимостта от създаване и увеличаване на капацитета за съхранение и подчертава, че съхранението на енергията е ключов елемент, улесняващ изпълнението на големите енергийни цели на Европейския съюз, които ЕИСК подкрепя, и по-специално:
|
5.3. |
ЕИСК признава, че съхранението на енергията може да има висока финансова цена, но също така и въздействие върху околната среда и здравето. Това се отнася до някои проекти за подземно съхранение на газ, които противоречат на опазването на водните ресурси. Ето защо ЕИСК призовава за подобряване на всички технологии. Той счита, че масовото съхранение може да представлява важно предимство, с цел постигане на взаимно допълване на енергията от възобновяеми източници. Така например променящите се в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план количества енергия, произведени от фотоволтаици, може да бъдат заменени от вятърна енергия. Комитетът подчертава, че това ще доведе до създаване на мрежа от връзки между различните източници на електроенергия, която ще използва интелигентните мрежи („smart grids“). Тези интелигентни мрежи използват компютърни технологии, които оптимизират производството, разпределението и потреблението на енергия. ЕИСК счита, че тази технология трябва да се развива, тъй като дава възможност за управление на потреблението на енергия, като същевременно смята, че е важно това да се основава на проучвания на въздействието по този въпрос, зачитайки свободата на всеки потребител. Би било още по-полезно да се извърши обща оценка на всички инструменти, например M/441 и профила за защита на германското предприятие BSI, позволяващи предаване и разпространение на данни по шифрована връзка, осъществяване на интегрирането на интелигентната къща („Smart Home“) и т.н., така че да се намерят практически приложения за бъдещите нужди на интелигентните градове, като например програмиране въз основа на прогнози за времето. |
5.4. |
ЕИСК подчертава значението на европейска регулаторна рамка за съхраняването на енергия, която позволява да се придаде стойност в полза на екологизирането на електроенергийните и газовите мрежи. |
5.5. |
ЕИСК припомня също така, че пазарът за съхранение на електроенергия за електроенергийните мрежи бележи силен ръст и има значителен потенциал за създаване на работни места и стопанска дейност, което би трябвало да компенсира загубите на работни места в други сфери на енергийния пазар. Перспективите за инвестиции на мрежовите оператори и енергийните дружества се обосновават с необходимостта от интегриране на все по-голям дял неритмична енергия. В Европа строителството на помпено-акумулиращи станции, обновяването на съществуващи такива и превръщането на водноелектрически язовири в централи от подобен вид са в основата на развитието на пазара. Поради това е целесъобразно да се намалят без отлагане пречките пред ефективността на помпено-акумулиращи станции. За да се гарантират икономическите и екологичните ползи от тази технология, е целесъобразно да се вземат мерки за изграждането и използването на подобни централи. |
6. Укрепване на научноизследователската и развойната дейност
6.1. |
ЕИСК отбелязва, че до момента Съюзът е насочвал своите разходи по-скоро по посока въвеждане на технологии, отколкото към научноизследователска и развойна дейност (доклад на тема „Енергия. Европа в мрежи“ на Michel Derdevet от 23 февруари 2015 г.). Публичните разходи за научноизследователска и развойна дейност в Европа (във всички сектори) в реално изражение достигат равнище, сходно с това от 1980 г. (за сметка на това разходите на САЩ и Япония са се увеличили), докато в същото време енергията от възобновяеми източници бележи възход. Планът SET (Стратегически план в областта на енергийните технологии), създаден през 2007 г., не събра достатъчно финансиране. Разнородните проблеми пред европейската енергийна система, свързани както с интегриране на енергията от възобновяеми източници, така и с гарантиране на сигурността на доставките и конкурентоспособността на икономиката на Европа, създават потребност от възобновяване на европейското сътрудничество в областта на научноизследователската и развойната дейност в енергетиката. Съхранението е важен елемент от основните проекти за интелигентни мрежи, започнати през 2012 г. и 2013 г., и представлява водеща тема в научноизследователската и развойната дейност, с цел намиране на решение на проблемите, свързани с енергийните мрежи на бъдещето. |
6.2. |
Технологиите за съхранение на енергия се намират на различни етапи на технологична и индустриална зрялост. ЕИСК призовава за активизиране на научноизследователската и развойната дейност и за по-добро взаимодействие на европейско равнище, особено след като повечето проекти в областта на научноизследователската и развойната дейност в Европа и в света са насочени към сходни проблеми и възможности. В редица свои становища ЕИСК изрази съжаление, че изследователските усилия не отговарят адекватно на предизвикателствата и призова за засилването им на европейско равнище. Държавите членки следва също така да бъдат насърчавани да участват според възможностите си в това начинание. Съюзът трябва задължително да предприеме бързи действия за увеличаване на координацията и инвестициите си предвид ключовата роля на НИРД за справяне с оставащите технически пречки и намаляване на разходите за инвестиции, които все още са прекалено високи, чрез индустриализация на решенията за съхранение; това ще позволи също така по-добро интегриране на енергията от възобновяеми източници, намаляване на разходите за енергийния преход, ограничаване на въздействието върху здравето на някои видове енергия, развитие на обучението и заетостта в този сектор, гарантиране на сигурността на енергийната система, гарантиране на развитието на иновативните сектори, които са конкурентоспособни в международен план, и ще даде възможност за конкурентоспособност на европейската икономика. |
Брюксел, 1 юли 2015 г.
Председател на Европейския икономически и социален комитет
Henri MALOSSE