EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008R0110
Regulation (EC) No 110/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on the definition, description, presentation, labelling and the protection of geographical indications of spirit drinks and repealing Council Regulation (EEC) No 1576/89
Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete ( 2008. január 15. ) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete ( 2008. január 15. ) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
HL L 39., 13/02/2008, p. 16–54
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(HR)
No longer in force
13.2.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 39/16 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 110/2008/EK RENDELETE
(2008. január 15.)
a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
mivel:
(1) |
A szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendelet (3) és a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1990. április 24-i 1014/90/EGK bizottsági rendelet (4) sikeresnek bizonyult a szeszipar szabályozásában. A legújabb tapasztalatok fényében azonban hagyományos gyártási módszerek figyelembevétele mellett szükséges egyértelművé tenni az egyes szeszes italok meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére és címkézésére, valamint az egyes szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmára alkalmazandó szabályokat. Az 1576/89/EGK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni és helyébe egy új jogszabálynak kell lépnie. |
(2) |
A szeszipar fontos a fogyasztók, a gyártók és a mezőgazdasági ágazat számára is a Közösségben. A szesziparra alkalmazandó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintje, a megtévesztő gyakorlatok megelőzése, a piac átláthatósága és a tisztességes verseny megvalósításához. Ennek hozzá kell járulnia a Közösség szeszes italai által a Közösségben és a világpiacon elért hírnév megőrzéséhez azáltal, hogy továbbra is figyelembe veszik a szeszes italok gyártása során alkalmazott hagyományos gyakorlatokat, valamint a fogyasztóvédelem és a fogyasztók tájékoztatása iránti megnövekedett igényt. Ugyanakkor figyelembe kell venni a technológiai innovációkat is azokban a kategóriákban, amelyekben a minőség javítását szolgálják anélkül, hogy az érintett szeszes italok hagyományos jellegét befolyásolnák. |
(3) |
A szeszes italok gyártása fontos áruelhelyezési területet jelent a közösségi mezőgazdasági termékek számára. A szabályozási keretnek hangsúlyoznia kell ezt a szoros kapcsolatot a mezőgazdasági ágazattal. |
(4) |
A szeszes italokat szabályozó joganyagra vonatkozó szisztematikusabb megközelítés biztosítása érdekében e rendeletnek egyértelműen meghatározott kritériumokat kell megállapítania a szeszes italok gyártására, megnevezésére, kiszerelésére és címkézésére, valamint a földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozóan. |
(5) |
A fogyasztók érdekében e rendeletet a Közösség területén forgalmazott valamennyi szeszes italra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy azokat a Közösségben vagy harmadik országban gyártották-e. A jó minőségű szeszes italok kivitele céljából és a közösségi szeszes italok hírnevének a világpiacon történő megőrzése és javítása érdekében e rendelet a Közösségben kivitel céljára gyártott szeszes italokra is alkalmazandó. Ezt a rendeletet a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak és/vagy desztillátumoknak az alkoholtartalmú italok gyártásában való felhasználására, valamint a szeszes italok nevének az élelmiszerek kiszerelésén és csomagolásán való feltüntetésére is alkalmazni kell. Kivételes esetekben, amikor az importáló harmadik ország joga úgy kívánja, a rendeletnek lehetővé kell tennie az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással a rendelet I. és II. mellékletében foglalt rendelkezésektől való eltérést. |
(6) |
Általánosságban, e rendeletnek továbbra is a szeszes italok meghatározásaira kell összpontosítania, amelyeket kategóriákba kell sorolni. Ezeknek a meghatározásoknak továbbra is figyelembe kell venniük a hagyományos minőségi gyakorlatokat, de azokat ki kell egészíteni vagy korszerűsíteni kell a korábbi meghatározások hiánya vagy nem megfelelő volta esetén, illetve ha az ilyen meghatározások – a technológiai fejlődésre figyelemmel – fejleszthetők. |
(7) |
A vodka előállításához használt nyersanyagokkal kapcsolatos fogyasztói elvárások – különösen a hagyományosan vodkagyártó tagállamokban való – figyelembevétele céljából a gabonaféléktől, illetve burgonyától eltérő, mezőgazdasági eredetű nyersanyagokból előállított vodka esetében rendelkezni kell a felhasznált nyersanyagokról nyújtandó megfelelő tájékoztatásról. |
(8) |
Ezen túlmenően, a fogyasztói elvárásoknak és a hagyományos eljárásoknak való megfelelés érdekében a szeszes italok, és az egyéb alkoholtartalmú italok gyártása során felhasznált etil-alkohol kizárólag mezőgazdasági eredetű lehet. Ezzel az alapvető mezőgazdasági termékek piaci elhelyezését is biztosítani kell. |
(9) |
Tekintettel a szeszipar fontosságára és összetettségére, helyénvaló a szeszes italok meghatározására és kiszerelésére vonatkozó olyan különös intézkedések megállapítása, amelyek túlmutatnak az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) megállapított horizontális szabályokon. Az említett különös intézkedéseknek továbbá meg kell akadályozniuk a „szeszes ital” elnevezés visszaélésszerű felhasználását és a szeszes italok neveinek olyan termékeken való használatát, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben szereplő meghatározásoknak. |
(10) |
Bár fontos biztosítani azt, hogy az érlelési idő vagy az ital kora általában csak a legfiatalabb alkohol-összetevőre vonatkozzon, ebben a rendeletben lehetőséget kell biztosítani a tagállamok által szabályozott hagyományos érlelési eljárások figyelembevételét szolgáló eltérésre. |
(11) |
Összhangban a Szerződéssel, a minőségpolitika alkalmazása során, a szeszes italok magas minősége és az ipar sokszínűségének biztosítása érdekében a tagállamok az e rendeletben meghatározottaknál szigorúbb szabályokat fogadhatnak el a saját területükön gyártott szeszes italok gyártására, meghatározására, kiszerelésére és címkézésére vonatkozóan. |
(12) |
Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelv (6) a szeszes italokra is alkalmazandó. Ezért e rendeletben csak azokat a szabályokat szükséges megállapítani, amelyről az irányelv nem rendelkezik. |
(13) |
Kellő figyelemmel kell lenni a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény (a továbbiakban: TRIPs-egyezmény) rendelkezéseire és különösen annak 22. és 23. cikkére, valamint a 94/800/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyott, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény szerves részét alkotó Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre is. |
(14) |
Tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (8) nem alkalmazandó a szeszes italokra, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó szabályokat e rendeletben kell szabályozni. A földrajzi árujelzőket oly módon kell lajstromozni, hogy azonosítható legyen a szeszes italoknak egy ország területéről, vagy az adott terület régiójából vagy helységéből való származása, ha a szeszes ital minősége, hírneve vagy más jellemzője lényegében az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható. |
(15) |
A bevett földrajzi árujelzők különleges státusának elismerése mellett a rendeletben meg kell határozni a harmadik országok és az EU földrajzi árujelzőinek lajstromozására, az azoknak való megfelelésre, azok módosítására és esetleges törlésére vonatkozó, a TRIPs-egyezménnyel összhangban álló, megkülönböztetéstől mentes eljárást. |
(16) |
Az e rendelet végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
(17) |
A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy eltérést engedjen e rendelet bizonyos részei tekintetében, amikor az importáló ország joga úgy kívánja; meghatározza az íz lekerekítéséhez használt édesítés maximális szintjét; eltérést engedjen az érlelési idő vagy az ital korának megjelölésére vonatkozó szabályok alól; határozatokat fogadjon el a földrajzi árujelzők lajtromozása iránti kérelemre, a földrajzi árujelzők törlésére és eltávolítására, továbbá a műszaki dokumentáció módosítására vonatkozóan; módosítsa a technikai meghatározások és követelmények felsorolását, a szeszes italok kategóriákba sorolt meghatározásait, valamint a lajstromozott földrajzi árujelzők felsorolását; valamint, hogy eltérjen a földrajzi árujelzők lajtromozására, illetve a műszaki dokumentáció módosítására vonatkozó eljárástól. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni. |
(18) |
Az 1576/89/EGK rendeletben előírt szabályokról az e rendeletben előírt szabályokra történő átmenet olyan nehézségeket okozhat, amelyekkel e rendelet nem foglalkozik. Az ezen átmenethez, valamint a szesziparra jellemző gyakorlati problémák megoldásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell elfogadni. |
(19) |
Az 1576/89/EGK rendeletben előírt szabályokról való átmenet megkönnyítése érdekében e rendelet alkalmazásának első évében engedélyezni kell az említett rendelet szerinti szeszes italok gyártását; továbbá a meglévő készletek forgalmazását is lehetővé kell tenni e készletek erejéig, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY, A SZESZES ITALOK MEGHATÁROZÁSA ÉS OSZTÁLYOZÁSA
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére, valamint a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó általános szabályokat határozza meg.
(2) E rendeletet alkalmazni kell a Közösség területén forgalmazott valamennyi szeszes italra, függetlenül attól, hogy azokat a Közösségben vagy harmadik országban gyártották-e, valamint a Közösségben kivitel céljára gyártott szeszes italokra. Ezt a rendeletet a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak és/vagy desztillátumoknak az alkoholtartalmú italok gyártásában való felhasználására, valamint a szeszes italok nevének az élelmiszerek kiszerelésén és csomagolásán való feltüntetésére is alkalmazni kell.
(3) Kivételes esetekben, amikor az importáló harmadik ország joga úgy kívánja, a 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással a rendelet I. és II. mellékletében foglalt rendelkezésektől eltérés engedélyezhető.
2. cikk
A szeszes ital meghatározása
(1) E rendelet alkalmazásában a „szeszes ital” olyan alkoholtartalmú ital, amely:
a) |
emberi fogyasztásra készült; |
b) |
különleges érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik; |
c) |
amelynek alkoholtartalma legalább 15 % (V/V); |
d) |
a következőképpen készül:
|
(2) A 2203, 2204, 2205, 2206 és a 2207 KN-kód alá tartozó italok azonban nem tekinthetők szeszes italoknak.
(3) A 1. cikk c) pontjában meghatározott minimális alkoholtartalom nem érinti a II. melléklet 41. kategóriájában szereplő termék meghatározását.
(4) E rendelet alkalmazásában a technikai meghatározásokat és követelményeket az I. melléklet határozza meg.
3. cikk
Az etil-alkohol eredete
(1) A szeszes italok és azok valamennyi összetevőjének gyártása során használt etil-alkohol a Szerződés I. mellékletének értelmében kizárólag mezőgazdasági eredetű lehet.
(2) A szeszes italok gyártása során felhasznált etil-alkoholnak meg kell felelnie a rendelet I. mellékletének 1. pontja szerinti meghatározásnak.
(3) A szeszes italok előállítása során használt színezőanyagok, aromaanyagok vagy más, engedélyezett adalékanyagok hígításához vagy feloldásához használt etil-alkohol kizárólag mezőgazdasági eredetű etil-alkohol lehet.
(4) Az alkoholtartalmú italok nem tartalmazhatnak szintetikus alkoholt vagy a Szerződés I. melléklete szerinti egyéb nem mezőgazdasági eredetű alkoholt.
4. cikk
Szeszesital-kategóriák
A szeszes italokat a II. mellékletben foglalt meghatározások szerinti kategóriákba kell sorolni.
5. cikk
A szeszesital-kategóriákra vonatkozó általános szabályok
(1) A II. melléklet 1–14. számú kategóriájának mindegyikére megállapított különös szabályok sérelme nélkül, az azokban meghatározott szeszes italok:
a) |
alkoholos erjesztéssel és lepárlással készülnek, kizárólag az érintett szeszes ital meghatározásában előírt nyersanyagból; |
b) |
az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően nem tartalmazhatnak hígított vagy nem hígított hozzáadott alkoholt; |
c) |
nem tartalmazhatnak hozzáadott aromaanyagokat; |
d) |
színezőanyagként csak karamellt tartalmazhatnak; |
e) |
kizárólag a termék végső ízének lekerekítése érdekében édesíthetők az I. melléklet 3. pontja szerint. Az I. melléklet 3. pontjának a)–f) pontjaiban felsorolt, a lekerekítés érdekében használt termékek maximális szintjéről a 25. cikk (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással döntenek. A tagállamok vonatkozó jogszabályait figyelembe kell venni. |
(2) A II. melléklet 15–46. számú kategóriájának mindegyikére megállapított különös szabályok sérelme nélkül, az azokban meghatározott szeszes italok:
a) |
a Szerződés I. mellékletében felsorolt bármely mezőgazdasági nyersanyagból előállíthatók; |
b) |
e rendelet I. melléklete 5. pontjában foglaltaknak megfelelően tartalmazhatnak hozzáadott alkoholt; |
c) |
tartalmazhatnak a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában, valamint 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti természetes vagy természetazonos aromaanyagokat és aromakészítményeket; |
d) |
tartalmazhatják az e rendelet I. melléklete 10. pontjában meghatározott színezőanyagokat; |
e) |
egy adott termékjellemzővel való megegyezés érdekében és az e rendelet I. melléklete 3. pontja szerint, valamint a tagállamok vonatkozó jogszabályainak figyelembevétele mellett édesíthetők. |
(3) A II. mellékletben megállapított különös szabályok sérelme nélkül, az 1–46. kategória követelményeit nem teljesítő egyéb szeszes italok:
a) |
a Szerződés I. mellékletében felsorolt bármely mezőgazdasági nyersanyagból és/vagy bármely, emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszerből előállíthatók; |
b) |
az e rendelet I. melléklete 5. pontjában foglaltaknak megfelelően tartalmaznak hozzáadott alkoholt; |
c) |
tartalmazhatnak a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egy vagy több aromaanyagot; |
d) |
tartalmazhatják az e rendelet I. melléklete 10. pontjában meghatározott színezőanyagokat; |
e) |
egy adott termékjellemzővel való megegyezés érdekében és az e rendelet I. melléklete 3. pontja szerint édesíthetők. |
6. cikk
Tagállami jogszabályok
(1) A tagállamok – a saját területükön gyártott szeszes italokra és különösen a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőkre vagy új földrajzi árujelzők bevezetésére vonatkozó minőségpolitika alkalmazása során – a II. mellékletben foglaltaknál szigorúbb szabályokat határozhatnak meg a gyártásra, megnevezésre, kiszerelésre és címkézésre vonatkozóan, feltéve hogy az így elfogadott szabályok a közösségi joggal összhangban vannak.
(2) A tagállamok nem tilthatják meg, illetve nem korlátozhatják az e rendeletnek megfelelő szeszes italok behozatalát, értékesítését vagy fogyasztását.
II. FEJEZET
A SZESZES ITALOK MEGNEVEZÉSE, KISZERELÉSE ÉS CÍMKÉZÉSE
7. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában a „megnevezés”, „kiszerelés” és „címkézés” kifejezéseket az I. melléklet 14., 15. és 16. pontja határozza meg.
8. cikk
Kereskedelmi megnevezés
A 2000/13/EK irányelv 5. cikkével összhangban az a név, amelyen a szeszes italt értékesítik („kereskedelmi megnevezés”) az e fejezetben meghatározott rendelkezések hatálya tartozik.
9. cikk
A kereskedelmi megnevezésekre vonatkozó különös szabályok
(1) Azokat a szeszes italokat, amelyek megfelelnek a II. melléklet 1–46. kategóriájában meghatározott termékekre vonatkozó előírásoknak, az e rendeletben meghatározott kereskedelmi megnevezéssel kell megnevezni, kiszerelni és címkézni.
(2) Azokat a szeszes italokat, amelyek megfelelnek a 2. cikk meghatározásának, de nem teljesítik a II. melléklet 1–46. kategóriájába való felvétel követelményeit, „szeszes ital” kereskedelmi megnevezéssel kell megnevezni, kiszerelni és címkézni. Az e cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, ezt a kereskedelmi megnevezést nem lehet helyettesíteni vagy megváltoztatni.
(3) Ha egy szeszes ital a II. mellékletben szereplő szeszesital-kategóriák közül egynél több meghatározásának is megfelel, az az adott kategóriák tekintetében a II. mellékletben felsorolt egy vagy több név alatt is értékesíthető.
(4) E cikk (9) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésében említett neveket kizárólag azoknak a szeszes italoknak a megnevezésére vagy kiszerelésére lehet használni, amelyekre vonatkozóan az ilyen neveket a II. melléklet felsorolja, a III. melléklet pedig lajstromozza.
(5) A kereskedelmi megnevezések a III. fejezettel összhangban kiegészíthetők vagy helyettesíthetők a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőkkel, vagy a nemzeti rendelkezésekkel összhangban kiegészíthetők más földrajzi árujelzőkkel, feltéve hogy ez nem jár a fogyasztó megtévesztésével.
(6) A III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzők csak a következők szerint egészíthetők ki:
a) |
a 2008. február 20-án a 20. cikk értelmében meglevő földrajzi árujelzőkre már használatban lévő kifejezésekkel; vagy |
b) |
a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott, vonatkozó műszaki dokumentációnak megfelelően. |
(7) A II. melléklet 1–46. kategóriájában felsorolt meghatározások egyikét sem teljesítő alkoholtartalmú italokat nem lehet a „hasonló”, „típusú”, „stílusú”, „készített”, „ízű” szavakkal, kifejezésekkel, vagy bármely, az e rendeletben meghatározott kereskedelmi megnevezéshez és/vagy a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőhöz hasonló jelzésekkel megnevezni, kiszerelni vagy címkézni.
(8) A szeszes italok kereskedelmi megnevezései nem helyettesíthetők védjeggyel, márkanévvel vagy fantázianévvel.
(9) A II. melléklet 1–46. kategóriájában említett neveket élelmiszerek összetevőit tartalmazó felsorolásba is fel lehet venni, feltéve, hogy a felsorolás összhangban van a 2000/13/EK irányelvvel.
10. cikk
A kereskedelmi megnevezések és a földrajzi árujelzők használatára vonatkozó különös szabályok
(1) A 2000/13/EK irányelv sérelme nélkül, tilos a II. melléklet 1–46. kategóriájában felsorolt kifejezések vagy a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzők összetett kifejezésben történő használata, vagy egy élelmiszer kiszerelésében az azokra történő utalás, kivéve ha az alkohol kizárólag az említett szeszes ital(ok)ból származik.
(2) Az (1) bekezdésben említett összetett kifejezés használata abban az esetben is tilos, ha a szeszes italt olyan mértékben felhígították, hogy annak alkoholtartalma nem éri el az adott szeszes ital meghatározásában megállapított minimális alkoholtartalom-értéket.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve, az e rendelet rendelkezései nem érintik az „amer” vagy „bitter” kifejezések esetleges használatát azokra a termékekre, amelyek nem tartoznak az e rendelet hatálya alá.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve, valamint a hagyományos gyártási módszerek figyelembevétele céljából a II. melléklet 32. pontjának d) kategóriájában említett összetett kifejezések – az abban meghatározott feltételek szerint – használhatók a Közösségben gyártott likőrök kiszerelésében.
11. cikk
Keverékek meghatározása, kiszerelése és címkézése
(1) Ha a II. melléklet 1–14. kategóriájában felsorolt valamely szeszes italhoz az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően hígított vagy nem hígított alkoholt adtak hozzá, az említett szeszes ital a „szeszes ital” kereskedelmi megnevezést viseli. Ez a szeszes ital semmilyen formában nem viselheti az 1–14. kategóriában foglalt neveket.
(2) Ha a II. melléklet 1–46. kategóriájában foglalt valamely szeszes italt:
a) |
egy vagy több szeszes itallal; és/vagy |
b) |
egy vagy több desztillátummal kevernek, |
az a „szeszes ital” kereskedelmi megnevezést viseli. Ezt a kereskedelmi megnevezést a címkén szembetűnő helyen, tisztán és jól láthatóan fel kell tüntetni, és azt nem lehet helyettesíteni vagy megváltoztatni.
(3) Az (2) bekezdés nem alkalmazandó az abban említett keverékek megnevezésére, kiszerelésére vagy címkézésére, ha azok megfelelnek a II. melléklet 1–46. kategóriájában megállapított meghatározások valamelyikének.
(4) A 2000/13/EK irányelv sérelme nélkül, az e cikk (2) bekezdésében említett keverékek eredményeképp létrejött szeszes italok megnevezésében, kiszerelésében vagy címkéjén a „kevert szeszes ital” kifejezés előtt kizárólag akkor tüntethető fel egy vagy több a II. mellékletben felsorolt kifejezések közül, ha az adott kifejezés nem képezi a kereskedelmi megnevezés részét, hanem az kizárólag a keverék valamennyi alkohol-összetevőjét felsoroló ugyanazon mezőben szerepel.
(5) A „kevert szeszes ital” kifejezést a címkén a kereskedelmi megnevezéssel azonos típusú és színű egységes betűkkel kell feltüntetni. A betűk nem lehetnek nagyobbak a kereskedelmi megnevezésre használt betűk méretének felénél.
(6) A (2) bekezdésben említett azon keverékek címkézésekor és kiszerelésekor, amelyekre a (4) bekezdés szerinti, az alkohol-összetevők felsorolására irányuló előírás vonatkozik – a felhasznált mennyiségek csökkenő sorrendjében – meg kell adni valamennyi alkohol-összetevő százalékban kifejezett arányát. Ennek az aránynak azonosnak kell lennie a keverék összes tisztaalkohol-tartalmában az általa jelölt tiszta alkohol térfogatszázalékával.
12. cikk
A szeszes italok megnevezésére, kiszerelésére és címkézésre vonatkozó különös szabályok
(1) Ha a szeszes ital megnevezése, kiszerelése vagy címkéje feltünteti a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol gyártása során felhasznált nyersanyagot, akkor valamennyi felhasznált mezőgazdasági alkoholt meg kell említeni a felhasznált mennyiség szerinti csökkenő sorrendben.
(2) A szeszes ital megnevezése, kiszerelése vagy címkéje kizárólag akkor egészíthető ki az „elegy” („blend”), „elegyítés” („blending”) vagy „elegyített” („blended”) kifejezéssel, ha a szeszes italt az I. melléklet 7. pontjában meghatározott elegyítéssel állították elő.
(3) A 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással elfogadott bármely eltérés sérelme nélkül, a szeszes ital megnevezésében, kiszerelésében vagy címkéjén az érlelési időt vagy az ital korát kizárólag akkor lehet pontosan meghatározni, ha az a legfiatalabb alkohol-összetevőre vonatkozik, és feltéve, hogy a szeszes italt adóügyi vagy azzal egyenlő értékű garanciát biztosító felügyelet mellett érlelték.
13. cikk
Ólomalapú kupakok, illetve fóliák használatának tilalma
A szeszes italok nem tarthatók értékesítés céljából, illetve azok nem hozhatók forgalomba olyan tárolóedényekben, amelyeket ólomalapú kupakkal vagy fóliával bevont záró elemmel látnak el.
14. cikk
A szeszes italok megnevezése, kiszerelése és címkézése során használt nyelv
(1) Az e rendeletben előírt adatokat az Európai Unió egy vagy több hivatalos nyelvén kell megadni oly módon, hogy a végső fogyasztó könnyen megértse azokat, kivéve, ha az információkat más eszközök útján bocsátják a fogyasztó rendelkezésére.
(2) A II. melléklet dőlt betűs kifejezéseit és a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőket a szeszes ital címkéjén és kiszerelésén nem kell lefordítani.
(3) A harmadik országokból származó szeszes italok esetén megengedett azon harmadik ország hivatalos nyelvének használata, ahol a szeszes italt gyártják, ha az e rendeletben előírt adatokat az Európai Unió valamely hivatalos nyelvén is megadják oly módon, hogy azokat a végső felhasználó könnyen megértse.
(4) A (2) bekezdés sérelme nélkül, a Közösségben gyártott és kivitelre szánt szeszes italok esetén az e rendeletben előírt adatok az Európai Unió hivatalos nyelvein kívül más nyelven is megismételhetők.
III. FEJEZET
FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK
15. cikk
Földrajzi árujelzők
(1) E rendelet alkalmazásában a földrajzi árujelző olyan megjelölés, amely a szeszes italt egy adott ország területéről, vagy e terület régiójából vagy helységéből származóként azonosítja, ha a szeszes ital minősége, hírneve vagy más jellemzője lényegében az adott földrajzi eredetnek tulajdonítható.
(2) Az (1) bekezdésben említett földrajzi árujelzők a III. melléklet lajstromában szerepelnek.
(3) A III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzők nem válhatnak szokásos elnevezéssé.
A szokásossá vált elnevezéseket nem lehet a III. mellékletben lajstromozni.
A szokásossá vált elnevezés egy szeszes ital olyan elnevezése, amely – bár arra a helyre vagy régióra utal, ahol a terméket eredetileg előállították vagy forgalomba hozták – a szeszes ital általánosan használt köznapi elnevezésévé vált a Közösségben.
(4) A III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőket viselő szeszes italoknak meg kell felelniük a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott műszaki dokumentáció valamennyi előírásának.
16. cikk
A földrajzi árujelzők oltalma
A 10. cikk sérelme nélkül, a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzők oltalomban részesülnek a következőkkel szemben:
a) |
a földrajzi árujelzők bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi használata a nyilvántartásban nem szereplő termékek tekintetében, ha az ilyen termékek hasonlóak az adott földrajzi árujelző alatt nyilvántartott szeszes italokhoz, vagy ha az ilyen használat kihasználja a nyilvántartott földrajzi árujelző hírnevét; |
b) |
a földrajzi árujelzők bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy idézése, még abban az esetben is, ha a termék valódi származása fel van tüntetve vagy a földrajzi árujelzőt lefordítva használják vagy ahhoz a „hasonló”, „típusú”, „stílusú”, „készített”, „ízű” vagy ezekhez hasonló kifejezéseket fűznek; |
c) |
a származási helyre, az eredetre, a jellegre vagy a lényeges minőségre vonatkozó bármely olyan hamis vagy megtévesztő megjelölés használata a termék megnevezése, kiszerelése vagy címkézése során, amely a termék származására vonatkozóan hamis benyomást kelthet; |
d) |
bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék valódi származására vonatkozóan a fogyasztó megtévesztésére alkalmas. |
17. cikk
Földrajzi árujelzők lajstromozása
(1) A földrajzi árujelzők III. mellékletben való lajstromozása iránti kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy a kérelemhez mellékelni kell az e nyelvek egyikén készült fordítását. A kérelemnek kellően megalapozottnak kell lennie és egy műszaki dokumentációt is tartalmaznia kell, amely megállapítja azokat az előírásokat, amelyeknek az érintett szeszes italnak meg kell felelnie.
(2) A Közösségen belüli földrajzi árujelzők tekintetében az (1) bekezdésben említett kérelmet a szeszes ital származási helye szerinti tagállamnak kell benyújtania.
(3) A harmadik országon belüli földrajzi árujelzők tekintetében az (1) bekezdésben említett kérelmet – közvetlenül vagy az érintett harmadik ország hatóságain keresztül – a Bizottságnak kell megküldeni, és a bejelentésnek bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.
(4) Az (1) bekezdésben említett műszaki dokumentációnak legalább a következő főbb előírásokat kell tartalmaznia:
a) |
a szeszes ital földrajzi árujelzőt is tartalmazó elnevezése és kategóriája; |
b) |
a szeszes ital leírása, beleértve a termék főbb fizikai, kémiai és/vagy érzékszervi jellemzőit, valamint a szeszes italt a vonatkozó kategórián belüli egyedi jellemzőit; |
c) |
az érintett földrajzi terület meghatározása; |
d) |
a szeszes ital gyártására vonatkozó módszer és adott esetben a hiteles és változatlan helyi módszerek leírása; |
e) |
a földrajzi környezettel vagy a földrajzi származással való kapcsolatot alátámasztó részletek; |
f) |
a Közösség és/vagy a nemzeti és/vagy a regionális rendelkezések által meghatározott bármely követelmény; |
g) |
a kérelmező neve és levelezési címe; |
h) |
a földrajzi árujelző bármilyen kiegészítése és/vagy a címkézésre vonatkozó bármilyen egyedi szabály, a vonatkozó műszaki dokumentációnak megfelelően. |
(5) A Bizottság az (1) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 12 hónapon belül ellenőrzi, hogy az megfelel-e ennek a rendeletnek.
(6) Ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az (1) bekezdésben említett kérelem megfelel a rendeletnek, a műszaki dokumentáció (4) bekezdésben említett főbb előírásait közzé teszik az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.
(7) A műszaki dokumentáció közzétételének időpontjától számított hat hónapon belül bármely természetes vagy jogi személy, akinek ahhoz jogos érdeke fűződik, kifogást emelhet a földrajzi árujelző III. mellékletben történő lajstromozásával szemben azon az alapon, hogy az e rendeletben előírt feltételek nem teljesülnek. A kellően megalapozott kifogást a Bizottsághoz kell benyújtani az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén vagy a kérelmekhez mellékelni kell az e nyelvek egyikén készült fordítását.
(8) A földrajzi árujelzőnek a III. mellékletben történő lajstromozására vonatkozó határozatot a 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással a Bizottság hozza meg, figyelembe véve az e cikk (7) bekezdésének megfelelően emelt bármely kifogást. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában teszik közzé.
18. cikk
A földrajzi árujelzők törlése
Ha a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés többé nem biztosított, a Bizottság a 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően határozatot hoz a lajstromozott földrajzi árujelző törléséről. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában teszik közzé.
19. cikk
Azonos alakú földrajzi árujelzők
Az e rendelet követelményeinek megfelelő azonos alakú földrajzi árujelzők lajstromozása során kellően figyelembe kell venni a helyi és hagyományos használatát, valamint az összetéveszthetőség tényleges kockázatát, így különösen:
— |
az az azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztót tévesen arra engedi következtetni, hogy az adott termék valamely más területről származik, nem lajstromozható, még akkor sem, ha az elnevezés – a szóban forgó szeszes ital tényleges származási területének, régiójának vagy helyének vonatkozásában – pontos, |
— |
a lajstromozott azonos alakú földrajzi árujelző használata akkor engedélyezhető, ha a később lajstromozott azonos alakú elnevezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a már lajstromozottól, figyelemmel az érintett termelők közötti egyenlő bánásmód biztosításának és a fogyasztók megtévesztése elkerülésének szükségességére. |
20. cikk
Bevett földrajzi árujelzők
(1) A tagállamok a III. mellékletben 2008. február 20-án lajstromozott valamennyi földrajzi árujelző tekintetében 2015. február 20-ig a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott műszaki dokumentációt nyújtanak be a Bizottságnak.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy ez a műszaki dokumentáció hozzáférhető legyen a nyilvánosság számára.
(3) Ha a műszaki dokumentációt 2015. február 20-ig nem nyújtották be a Bizottságnak, a Bizottság a 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően eltávolítja a földrajzi árujelzőt a III. mellékletből.
21. cikk
A műszaki dokumentáció módosítása
A 17. cikk (1) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett műszaki dokumentáció módosítása esetén a 17. cikkben meghatározott eljárást kell megfelelően alkalmazni.
22. cikk
A műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzése
(1) A Közösségen belüli földrajzi árujelzők tekintetében a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzését – a termék forgalomba hozatalát megelőzően – a következők biztosítják:
— |
a 24. cikk (1) bekezdésében említett egy vagy több illetékes hatóság, és/vagy |
— |
a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 2. cikke szerinti, terméktanúsító szervként eljáró, egy vagy több ellenőrző szerv. |
A műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzésének költségeit – a nemzeti jogszabályok ellenére – az említett ellenőrzéseknek alávetett gazdasági szereplők viselik.
(2) Egy harmadik országon belüli földrajzi árujelzők tekintetében a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelés ellenőrzését – a termék forgalomba hozatalát megelőzően – a következők biztosítják:
— |
a harmadik ország által kijelölt egy vagy több hatóság, és/vagy |
— |
egy vagy több terméktanúsító szerv. |
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett terméktanúsító szerveknek meg kell felelniük az EN 45011 európai szabványnak vagy az ISO/IEC 65 („Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című) útmutatónak, valamint e szerveket 2010. május 1-jétől ezeknek megfelelően kell akkreditálni.
(4) Ha az (1) és (2) bekezdésben említett hatóságok vagy szervek úgy döntenek, hogy ellenőrzik a műszaki dokumentáció előírásainak való megfelelést, megfelelő garanciákat kell biztosítaniuk a tárgyilagossággal és a pártatlansággal kapcsolatban, és a feladataik ellátásához szükséges képzett személyzettel és erőforrásokkal kell rendelkezniük.
23. cikk
A védjegyek és a földrajzi árujelzők közötti kapcsolat
(1) El kell utasítani vagy érvényteleníteni kell az olyan védjegy lajstromozását, amely a III. mellékletben lajstromozott földrajzi árujelzőt tartalmaz vagy abból áll, ha annak használata a 16. cikkben említett bármelyik helyzetet idézné elő.
(2) A közösségi jog kellő figyelembevételével, annak a – 16. cikk szerinti helyzetek valamelyike alá tartozó – védjegynek a használata, amelyet – a földrajzi árujelzőnek a származási országban fennálló oltalmának kezdő napját megelőzően vagy 1996. január 1-je előtt – bejelentettek lajstromozásra, lajstromoztak vagy a Közösség területén történő jóhiszemű használattal – feltéve, hogy a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget – megszereztek, folytatódhat a földrajzi árujelző lajstromozása ellenére is, feltéve, hogy azzal szemben nem merültek fel a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK első tanácsi irányelvben (11) vagy a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletben (12) meghatározott törlési vagy megszűnési okok.
(3) A földrajzi árujelzőt nem lehet lajstromozni, ha – figyelemmel valamely védjegy hírnevére, elismertségére és a Közösségen belüli használatának időtartamára – a lajstromozás a termék tényleges azonossága tekintetében a fogyasztók megtévesztésére alkalmas.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
A szeszes italok ellenőrzése és oltalma
(1) A tagállamok felelősek a szeszes italok ellenőrzéséért. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében, és ezen belül a 882/2004/EK rendelettel összhangban kijelölik az e rendeletben megállapított kötelezettségek tekintetében az ellenőrzésért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.
(2) A tagállamok és a Bizottság közlik egymással az e rendelet alkalmazásához szükséges információkat.
(3) A Bizottság – a tagállamokkal konzultálva – biztosítja e rendelet egységes alkalmazását, és szükség esetén a 25. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően intézkedéseket fogad el.
25. cikk
A bizottság
(1) A Bizottságot a szeszes italokkal foglalkozó bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikke alkalmazandó, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidőt három hónapban kell megállapítani.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. és 7. cikke alkalmazandó, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
26. cikk
A mellékletek módosítása
A mellékleteket a 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell módosítani.
27. cikk
Végrehajtási intézkedések
Az e rendelet végrehajtásához szükséges végrehajtási intézkedéseket a 25. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.
28. cikk
Átmeneti és egyéb különös intézkedések
(1) A 25. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással adott esetben e rendelet módosítása végett intézkedéseket fogadnak el a következők érdekében:
a) |
az 1576/89/EGK rendeletben előírt szabályokról az e rendelet által megállapított szabályokra történő átmenet megkönnyítése 2011. február 20-ig; |
b) |
kellően indokolt esetekben a 17. és 22. cikktől való eltérés; |
c) |
közösségi szimbólum létrehozása a szeszipari földrajzi árujelzők számára. |
(2) A 25. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással – adott esetben – intézkedéseket kell elfogadni az egyedi gyakorlati problémák megoldása céljából, így például a fogyasztók megtévesztésének elkerülése és a szeszes italok elemzésére vonatkozó közösségi referencia-módszerek fenntartása és fejlesztése érdekében egyes esetekben kötelezővé téve a gyártás helyének címkén való feltüntetését.
(3) A rendelet követelményeit nem teljesítő szeszes italokat továbbra is elő lehet állítani az 1576/89/EGK rendeletnek megfelelően 2009. május 20-ig. A rendelet követelményeit nem teljesítő, de az 1576/89/EGK rendeletnek megfelelően, 2008. február 20-át megelőzően vagy 2009. május 20-ig gyártott szeszes italokat a készletek erejéig továbbra is forgalomba lehet hozni.
29. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) Az 1576/89/EGK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
(2) A 2009/92/EGK (13), az 1267/94/EK (14) és a 2870/2000/EK (15) bizottsági rendeletet továbbra is alkalmazni kell.
30. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2008. május 20-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2008. január 15-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
H.-G. PÖTTERING
a Tanács részéről
az elnök
J. LENARČIČ
(1) HL C 324., 2006.12.30., 12. o.
(2) Az Európai Parlament 2007. június 19-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2007. december 17-i tanácsi határozat.
(3) HL L 160., 1989.6.12., 1. o. A legutóbb a 2005-ös csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.
(4) HL L 105., 1990.4.25., 9. o. A legutóbb a 2140/98/EK rendelettel (HL L 270., 1998.10.7., 9. o.) módosított rendelet.
(5) HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2007/68/EK bizottsági irányelvvel (HL L 310., 2007.11.28., 11. o.) módosított irányelv.
(6) HL L 184., 1988.7.15., 61. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.
(7) HL L 336., 1994.12.23., 1. o.
(8) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.
(9) HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.
(10) HL L 165., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet.
(11) HL L 40., 1989.2.11., 1. o. A 92/10/EGK tanácsi határozattal (HL L 6., 1992.1.11., 35. o.) módosított irányelv.
(12) HL L 11., 1994.1.14., 1. o. A legutóbb az 1891/2006/EK rendelettel (HL L 386., 2006.12.29., 14. o.) módosított rendelet.
(13) 1992. július 20-i 2009/92/EGK bizottsági rendelet a szeszes italok, ízesített borok, ízesített boralapú italok és ízesített borászati termékek előállításához használt mezőgazdasági eredetű etil-alkohol analízisére vonatkozó közösségi módszerek meghatározásáról (HL L 203., 1992.7.21., 10. o.).
(14) 1994. június 1-jei 1267/94/EK bizottsági rendelet az Európai Unió és harmadik országok között létrejött, egyes szeszes italok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodások alkalmazásáról (HL L 138., 1994.6.2., 7. o.). Az 1434/97/EK rendelettel (HL L 196., 1997.7.24., 56. o.) módosított rendelet.
(15) 2000. december 19-i 2870/2000/EK rendelet a szeszes italok elemzésére vonatkozó közösségi referencia-módszerek megállapításáról (HL L 333., 2000.12.29., 20. o.). A 2091/2002/EK rendelettel (HL L 322., 2002.11.27., 11. o.) módosított rendelet.
I. MELLÉKLET
TECHNIKAI MEGHATÁROZÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK
A 2. cikk (4) bekezdésében és a 7. cikkben említett technikai meghatározások és követelmények a következők:
1. |
Mezőgazdasági eredetű etil-alkohol A mezőgazdasági eredetű etil-alkohol a következő tulajdonságokkal rendelkezik:
|
2. |
Mezőgazdasági eredetű desztillátum A mezőgazdasági eredetű desztillátum olyan alkoholtartalmú folyadék, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági eredetű termékből vagy termékekből, annak alkoholos erjesztését követően lepárlással nyernek, de amely nem rendelkezik az etil-alkohol vagy egy szeszes ital tulajdonságaival, de még felismerhető a felhasznált nyersanyag(ok) aromája és íze. Ha a megnevezés utalást tartalmaz a felhasznált nyersanyagra, akkor a desztillátum kizárólag abból a nyersanyagból állítható elő. |
3. |
Édesítés Az édesítés a szeszes italok előállítása során a következő egy vagy több termék felhasználása:
|
4. |
Keverés „Keverés”: két vagy több különböző ital összekeverése egy új ital előállítása céljából. |
5. |
Alkohol hozzáadása „Alkohol hozzáadása”: mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és/vagy mezőgazdasági eredetű desztillátum hozzáadása egy szeszes italhoz. |
6. |
Víz hozzáadása A szeszes italok előállítása során víz hozzáadása megengedhető, feltéve, hogy a víz minősége megfelel a természetes ásványvizek kinyerésére és forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. július 15-i 80/777/EGK (3) és az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EGK (4) tanácsi irányelveknek, és a hozzáadott víz nem változtatja meg a termék jellegét. A víz lehet desztillált, sómentesített, ioncserélt vagy lágyított. |
7. |
Elegyítés (blending) Elegyítés a két vagy több azonos kategóriába tartozó olyan szeszes ital összekeverése, amelynek összetételében csak kisebb eltérés van, és ezek az eltérések a következő tényezők egyikének a függvényei:
Az így előállított szeszes ital ugyanabba a szeszes ital-kategóriába tartozik, mint az elegyítés előtti eredeti szeszes italok. |
8. |
Érlelés Az érlelés olyan természetes folyamat, amelynek során megfelelő tárolóedényekben olyan természetes reakciók játszódnak le, amelyek következtében az adott szeszes ital új érzékszervi tulajdonságokat nyer. |
9. |
Ízesítés Az ízesítés a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egy vagy több aromaanyag felhasználása a szeszes italok előállításához. |
10. |
Színezés A színezés az élelmiszerekben felhasználandó színezékekről szóló, 1994. június 30-i 94/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott egy vagy több színezőanyag felhasználása a szeszes italok előállítása során. |
11. |
Alkoholtartalom térfogatszázalékban kifejezve Az alkoholtartalom térfogatszázalékban kifejezve az adott termékben 20 oC hőmérsékleten jelen lévő tiszta alkohol térfogatának aránya az ugyanolyan hőmérsékletű termék teljes térfogatához. |
12. |
Illóanyag-tartalom Az illóanyag-tartalom az etil-alkoholon és metanolon kívül többi illékony anyag mennyisége az olyan szeszes italban, amelyet kizárólag a felhasznált nyersanyagok lepárlásával vagy újrapárolásával állítanak elő. |
13. |
Az előállítás helye Az előállítás helye az a hely vagy régió, ahol a késztermék előállításának azt a szakaszát végezték, amellyel a szeszes ital elnyerte lényeges tulajdonságait és jellemző minőségét. |
14. |
Megnevezés A megnevezés a címkézés, kiszerelés és csomagolás során, az ital szállítmányát kísérő dokumentumokon; a kereskedelmi okmányokon, különösen a számlákon és szállítóleveleken és a szeszes ital reklámozása során használt kifejezéseket jelenti. |
15. |
Kiszerelés A kiszerelés a címkén és a csomagoláson feltüntetett kifejezéseket jelenti, beleértve a reklám és az eladásösztönző tevékenységek során használt képi vagy hasonló formájú kifejezéseket is, valamint jelenti a tárolóedényen, többek között az üvegen és a záróelemen feltüntetett kifejezéseket. |
16. |
Címkézés A címkézés az összes meghatározást és az egyéb hivatkozásokat, jeleket, mintákat és védjegyeket jelenti, amelyek az ital megkülönböztetésére szolgálnak, és amelyek ugyanazon a tárolóedényen vannak feltüntetve, ideértve annak záróelemét vagy a tárolóedényhez erősített függőcímkét vagy az üveg nyakát körülvevő burkolatot. |
17. |
Csomagolás A csomagolás az egy vagy több tárolóedény szállítása és/vagy forgalmazása során használt védőcsomagolásokat jelenti, például papírcsomagolás, bármilyen típusú burkolás, kartondobozok és ládák. |
(1) HL L 10., 2002.1.12., 53. o.
(2) HL L 10., 2002.1.12., 47. o.
(3) HL L 229., 1980.8.30., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
(4) HL L 330., 1998.12.5., 32. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
(5) HL L 237., 1994.9.10., 13. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.
II. MELLÉKLET
SZESZES ITALOK
Szeszesital-kategóriák
1. Rum
a) |
A rum:
|
b) |
A rum minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A rum nem ízesíthető. |
e) |
A rum színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
A „traditionnel” szó kiegészítheti a III. melléklet 1. kategóriájában említett bármelyik földrajzi árujelzőt, ha a rumot 90 % (V/V)-nál kisebb alkoholtartalomra történő párolással, a kizárólag az érintett gyártási helyről származó alkohol gyártására szolgáló anyagok alkoholos erjesztését követően állítják elő. Ezen rum illóanyag-tartalma legalább 225 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva, és nem édesíthető. A „traditionnel” szó használata nem zárja ki a „cukorgyártásból származó” vagy a „mezőgazdasági” kifejezések használatát, amelyek a „rum” kereskedelmi megnevezéshez és a földrajzi árujelzőkhöz adhatók. Ez a rendelkezés nem érinti a „traditionnel” szó használatát az e rendelkezés hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében, az azokra vonatkozó saját különös kritériumoknak megfelelően. |
2. Whisky vagy whiskey
a) |
A whisky vagy whiskey olyan szeszes ital, amelyet kizárólag az alábbi módon állítanak elő:
A végső párlat, amelyhez kizárólag víz és (színezőanyagként) karamell adható, megőrzi az i., ii. és iii. pontban említett gyártási eljárásból eredő színét, aromáját és ízét. |
b) |
A whisky vagy whiskey minimális alkoholtartalma 40 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A whisky vagy whiskey nem édesíthető vagy ízesíthető, és a színezőanyagként használt karamellen kívül más adalékanyagot nem tartalmazhat. |
3. Gabonapárlat
a) |
A gabonapárlat olyan szeszes ital, amelyet kizárólag egész gabonaszemeket tartalmazó erjesztett gabonacefre lepárlásával állítanak elő, és amely rendelkezik a felhasznált nyersanyagokból származó érzékszervi tulajdonságokkal. |
b) |
A „Korn” kivételével a gabonapárlat minimális alkoholtartalma 35 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A gabonapárlat nem ízesíthető. |
e) |
A gabonapárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
Ahhoz, hogy egy gabonapárlat a „gabona brandy” kereskedelmi megnevezést viselhesse, egész gabonaszemeket tartalmazó erjesztett gabonacefréből kell készülnie, és a lepárlását úgy kell végezni, hogy a párlat alkoholtartalma 95 % (V/V)-nál kisebb legyen, és rendelkezzen a felhasznált nyersanyagokból származó érzékszervi tulajdonságokkal. |
4. Borpárlat
a) |
A borpárlat olyan szeszes ital:
|
b) |
A borpárlat minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A borpárlat nem ízesíthető. Ez nem zárja ki a hagyományos gyártási módszereket. |
e) |
A borpárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
Ha a borpárlatot érlelték, az továbbra is forgalomba hozható „borpárlat” néven, feltéve hogy azt az 5. kategóriában meghatározott szeszes ital tekintetében előírt időtartammal megegyező vagy annál hosszabb ideig érlelték. |
5. Brandy vagy Weinbrand
a) |
A brandy vagy Weinbrand olyan szeszes ital:
|
b) |
A brandy vagy Weinbrand minimális alkoholtartalma 36 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A brandy vagy Weinbrand nem ízesíthető. Ez nem zárja ki a hagyományos gyártási módszereket. |
e) |
A brandy vagy Weinbrand színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
6. Törkölypárlat vagy törköly
a) |
A törkölypárlat vagy törköly olyan szeszes ital, amely megfelel a következő feltételeknek:
|
b) |
A törkölypárlat vagy törköly minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A törkölypárlat vagy törköly nem ízesíthető. Ez nem zárja ki a hagyományos gyártási módszereket. |
e) |
A törkölypárlat vagy törköly színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
7. Gyümölcstörköly-párlat
a) |
A gyümölcstörköly-párlat olyan szeszes ital, amely megfelel a következő feltételeknek:
|
b) |
A gyümölcstörköly-párlat minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A gyümölcstörköly-párlat nem ízesíthető. |
e) |
A gyümölcstörköly-párlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
A gyömölcstörköly-párlat kereskedelmi megnevezése a gyümölcs nevéből, és az azt követő a „törkölypárlat” szóból áll. Ha több különböző gyümölcs törkölyét használják fel, a „gyümölcstörköly-párlat” kereskedelmi megnevezést kell használni. |
8. Mazsolapárlat vagy raisin brandy
a) |
A mazsolapárlat vagy raisin brandy olyan szeszes ital, amelyet kizárólag a korinthoszi fekete vagy az alexandriai muskotály szőlőfajták szárított bogyóiból készült kivonat alkoholos erjesztésével nyernek, és amelyet 94,5 % (V/V)-nál kisebb alkoholtartalomra úgy párolnak le, hogy a párlat rendelkezzen a nyersanyagból nyert aromával és ízzel. |
b) |
A mazsolapárlat vagy raisin brandy minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A mazsolapárlat vagy raisin brandy nem ízesíthető. |
e) |
A mazsolapárlat vagy raisin brandy színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
9. Gyümölcspárlat
a) |
A gyümölcspárlat olyan szeszes ital:
|
b) |
A gyümölcspárlatok maximális metanol-tartalma 1 000 g/hl abszolút alkoholra vonatkoztatva. A következő gyümölcspárlatok esetében azonban a maximális metanol-tartalom a következő:
|
c) |
A gyümölcspárlat minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
d) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
e) |
A gyümölcspárlat nem ízesíthető. |
f) |
A gyümölcspárlat kereskedelmi megnevezése a gyümölcs, bogyótermés vagy zöldség nevéből és az azt követő „párlat” szóból áll, például: cseresznyepárlat vagy kirsch, szilvapárlat vagy slivovitz, mirabella-, őszibarack-, alma-, körte-, kajszibarack-, füge-, citrus-, szőlő- vagy más gyümölcspárlat. Wasser-nek is nevezhetők, a gyümölcs nevének feltüntetésével. A „párlat” szó és az előtte álló gyümölcs neve helyébe a gyümölcs neve kizárólag csak a következő gyümölcsök esetén léphet:
Ha fennáll annak kockázata, hogy a végső fogyasztó számára nehezen érthető a kereskedelmi megnevezések valamelyike, akkor a címkének tartalmaznia kell a „párlat” szót, amelyet esetlegesen egy magyarázat egészít ki. |
g) |
A „Vilmos” név csak az olyan körtepárlat értékesítésekor használható, amelyet kizárólag a „Vilmos” körtefajtából készítettek. |
h) |
Ha két vagy több gyümölcsöt, bogyótermést vagy zöldséget együtt pároltak, akkor a terméket értelemszerűen „gyümölcspárlat” vagy „zöldségpárlat” néven kell értékesíteni. Ez a név kiegészíthető minden egyes felhasznált gyümölcs, bogyótermés vagy zöldség nevével, a felhasznált mennyiség szerinti csökkenő sorrendben. |
10. Almabor- és körteborpárlat
a) |
Az almaborpárlat és körteborpárlat olyan szeszes ital:
|
b) |
Az almaborpárlat és körteborpárlat minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
Az almaborpárlat és a körteborpárlat nem ízesíthető. |
e) |
Az almaborpárlat és a körteborpárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
11. Mézpárlat
a) |
A mézpárlat olyan szeszes ital, amelyet:
|
b) |
A mézpárlat minimális alkoholtartalma 35 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A mézpárlat nem ízesíthető. |
e) |
A mézpárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
A mézpárlat kizárólag mézzel édesíthető. |
12. Hefebrand vagy seprőpárlat
a) |
A Hefebrand vagy seprőpárlat olyan szeszes ital, amelyet kizárólag bor vagy erjesztett gyümölcs seprőjének 86 % (V/V)-nál kisebb alkoholtartalomra történő lepárlásával állítanak elő. |
b) |
A Hefebrand vagy seprőpárlat minimális alkoholtartalma 38 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A Hefebrand vagy seprőpárlat nem ízesíthető. |
e) |
A Hefebrand vagy seprőpárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
f) |
A Hefebrand vagy seprőpárlat kereskedelmi megnevezést ki kell egészíteni a felhasznált nyersanyag nevével. |
13. Bierbrand vagy eau de vie de bière
a) |
A Bierbrand vagy eau de vie de bière olyan szeszes ital, amelyet kizárólag friss sör normál nyomáson történő közvetlen lepárlásával készítenek úgy, hogy a párlat alkoholtartalma 86 % (V/V)-nál kisebb legyen, és rendelkezzen a sör jellemző érzékszervi tulajdonságaival. |
b) |
A Bierbrand vagy eau de vie de bière minimális alkoholtartalma 38 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A Bierbrand vagy eau de vie de bière nem ízesíthető. |
e) |
A Bierbrand vagy eau de vie de bière seprőpárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
14. Topinambur vagy csicsókapárlat
a) |
A Topinambur vagy csicsókapárlat olyan szeszes ital, amelyet kizárólag csicsóka (Helianthus tuberosus L.) erjesztésével és 86 % (V/V)-nál kisebb alkoholtartalomra történő lepárlásával állítanak elő. |
b) |
A Topinambur vagy csicsókapárlat minimális alkoholtartalma 38 térfogatszázalék. |
c) |
Az I. melléklet 5. pontjában foglaltaknak megfelelően alkohol hozzáadására sem hígított, sem hígítás nélküli formában nem kerülhet sor. |
d) |
A Topinambur vagy csicsókapárlat nem ízesíthető. |
e) |
A Topinambur vagy csicsókapárlat színezőanyagként csak karamellt tartalmazhat. |
15. Vodka
a) |
A vodka olyan mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból gyártott szeszes ital, amelyet élesztővel való erjesztés útján:
és amelyet úgy párolnak le és/vagy rektifikálnak, hogy a felhasznált nyersanyagok és az erjesztés során képződött melléktermékek érzékszervi jellemzőit szelektíven csökkentik. A különleges érzékszervi jellemzők elérése érdekében ezt az eljárást ismételt lepárlás és/vagy megfelelő technológiai segédanyagokkal történő kezelés követheti, ideértve az aktív faszénnel történő kezelést. A mezőgazdasági eredetű etil-alkohol esetében az egyéb összetevők maximális szintjének meg kell felelnie az I. mellékletben az etil-alkoholra meghatározottakkal, kivéve a metanol-tartalmat, amely nem haladhatja meg a 10 g/hl-t abszolút alkoholra vonatkoztatva. |
b) |
A vodka minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Kizárólag olyan természetes aromaanyagok adhatók hozzá, amelyek jelen vannak az erjesztett nyersanyagokból nyert párlatban. Ezenkívül a domináns íztől eltérő, különleges érzékszervi jellemzők is kialakíthatók a termékben. |
d) |
A nem kizárólag az a) pont i. alpontjában felsorolt nyersanyagokból készített vodka megnevezése, kiszerelése vagy címkézése fel kell, hogy tüntesse a „készült …-ból/ből” feliratot, amelyet a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol előállításához használt alapanyagok megnevezése egészít ki. A címkézés a 2000/13/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban történik. |
16. Kivonatolással és lepárlással nyert párlat (előtte a gyümölcs nevével)
a) |
A kivonatolással és lepárlással nyert párlat (előtte a gyümölcs nevével) olyan szeszes ital:
|
b) |
A kivonatolással és lepárlással nyert párlat (előtte a gyümölcs nevével) minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
A kivonatolással és lepárlással nyert párlat (előtte a gyümölcs nevével) nem ízesíthető. |
d) |
A kivonatolással és lepárlással nyert párlat (előtte a gyümölcs nevével) címkézése és kiszerelése tekintetében a „kivonatolással és lepárlással nyert” szavakat a „Párlat (előtte a gyümölcs nevével)” szavakkal megegyező típusú, méretű és színű betűkkel és ugyanabban a mezőben kell feltüntetni a megnevezés, a címkézés és a kiszerelés során, illetve üvegek esetén, az elülső címkén. |
17. Geist (a gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével)
a) |
A Geist (a gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével) olyan szeszes ital, amelyet a 16. kategória a) bekezdésének ii. pontjában felsorolt nem erjesztett gyümölcsök és bogyók vagy zöldségek, diófélék vagy egyéb növényi anyagok, mint például gyógynövények vagy rózsaszirom mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban történő kivonatolását követő, 86 % (V/V)-nál kisebb alkoholtartalomra történő lepárlással nyernek. |
b) |
A Geist (a gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével) minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
A Geist (a gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével) nem ízesíthető. |
18. Tárnicspárlat
a) |
A tárnicspárlat olyan tárnics desztillátumból készült szeszes ital, amelyet erjesztett tárnicsgyökérből állítanak elő mezőgazdasági eredetű etil-alkohol hozzáadásával vagy anélkül. |
b) |
A tárnicspárlat minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
A tárnicspárlat nem ízesíthető. |
19. Borókaízesítésű szeszes italok
a) |
A borókaízesítésű szeszes italok olyan szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és/vagy gabonaszesz és/vagy gabonapárlat borókabogyóval (Juniperus communis L. és/vagy Juniperus oxicedrus L.) való ízesítésével nyernek. |
b) |
A borókaízesítésű szeszes italok minimális alkoholtartalma 30 térfogatszázalék. |
c) |
Előállításukhoz felhasználhatók más természetes és/vagy természetazonos aromaanyagok a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározottak szerint és/vagy aromakészítmények az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint és/vagy az aromát fokozó növények vagy azok részei is, azonban a boróka érzékszervi tulajdonságainak, még ha gyengén is, de felismerhetőnek kell lenniük. |
d) |
A borókaízesítésű szeszes italok viselhetik a Wacholder vagy genebra kereskedelmi megnevezéseket. |
20. Gin
a) |
A gin olyan borókaízesítésű szeszes ital, amelyet érzékszervileg megfelelő mezőgazdasági eredetű etil-alkohol borókabogyóval (Juniperus communis L.) való ízesítésével állítanak elő. |
b) |
A gin minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
A gin előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározott természetes és/vagy természetazonos aromaanyagok és/vagy az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott aromakészítmények használhatók fel úgy, hogy az ízében a borókaíz domináljon. |
21. Desztillált gin
a) |
A desztillált gin:
|
b) |
A desztillált gin minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az olyan gin, amelyet eszenciáknak vagy aromáknak a mezőgazdasági etil-alkoholhoz történő egyszerű hozzáadásával nyernek, nem desztillált gin. |
22. London gin
a) |
A London gin a desztillált gin egyik fajtája:
|
b) |
A London gin minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
A „London gin” kifejezés kiegészíthető a „dry” kifejezéssel. |
23. Köményízesítésű szeszes italok
a) |
A köményízesítésű szeszes italok olyan szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkohol köménnyel (Carum carvi L.) való ízesítésével nyernek. |
b) |
A köményízesítésű szeszes italok minimális alkoholtartalma 30 térfogatszázalék. |
c) |
Ezenkívül más, a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározott természetes és/vagy természetazonos aromaanyag és/vagy az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott aromakészítmény is felhasználható úgy, hogy a köményíz domináljon. |
24. Akvavit vagy aquavit
a) |
Az akvavit vagy aquavit olyan kömény- és/vagy kapormag-ízesítésű szeszes ital, amelyet növényi vagy fűszerdesztillátummal ízesítenek. |
b) |
Az akvavit vagy aquavit minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Egyéb, a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározott természetes és/vagy természetazonos aromaanyag és/vagy az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott aromakészítmény is felhasználható, azonban az italok ízét főként a kömény- (Carum carvi L.) és/vagy a kapormag (Anethum graveolens L.) párlatának íze adja, esszenciális olajok használata tilos. |
d) |
Az ízben nem szabad a keserű anyagoknak dominálniuk; a szárazanyag-tartalom legfeljebb 1,5 g/100 ml lehet. |
25. Ánizsízesítésű szeszes italok
a) |
Az ánizsízesítésű szeszes italok olyan szeszes italok, amelyeket mezőgazdasági eredetű etil-alkoholnak csillagánizs (Illicium verum Hook f.), ánizs (Pimpinella anisum L.), ánizskapor (Foeniculum vulgare Mill.) természetes kivonatával való ízesítésével nyernek, de lehet használni más olyan növényt is, amelynek ugyanilyen főbb aromaanyagai vannak, a következő eljárások valamelyikének vagy azok együttes alkalmazásával:
|
b) |
Az ánizsízesítésű szeszes italok minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
Az ánizsízesítésű szeszes italok előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
d) |
Használható más növényi kivonat vagy fűszer is, de az ánizsíznek dominánsnak kell maradnia. |
26. Pastis
a) |
A pastis olyan ánizsízesítésű szeszes ital, amely az édesgyökér (Glycyrrhiza spp.) természetes kivonatát is tartalmazza, és amelyben kimutathatók a „kalkünok” néven ismert színezőanyagok is, valamint a glycyrrhizasav is, amelynek minimális és maximális szintje 0,05, illetve 0,5 gramm lehet literenként. |
b) |
A pastis minimális alkoholtartalma 40 térfogatszázalék. |
c) |
A pastis előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
d) |
A pastis invertcukorban kifejezett cukortartalma kevesebb mint 100 g/l, valamint minimális és maximális anetol-szintje 1,5, illetve 2 g/l. |
27. Pastis de Marseille
a) |
A pastis de Marseille olyan pastis, amelynek anetol-tartalma 2 g/l. |
b) |
A pastis de Marseille minimális alkoholtartalma 45 térfogatszázalék. |
c) |
A pastis de Marseille előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
28. Anis
a) |
Az anis olyan ánizsízesítésű szeszes ital, amelynek jellegzetes íze kizárólag ánizsból (Pimpinella anisum L.) és/vagy csillagánizsból (Illicium verum Hook f.) és/vagy ánizskaporból (Foeniculum vulgare Mill.) származik. |
b) |
Az anis minimális alkoholtartalma 35 térfogatszázalék. |
c) |
Az anis előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
29. Desztillált anis
a) |
A desztillált anis olyan anis, amely a 28. kategória a) pontjában említett magvak – és a földrajzi árujelzők esetében masztix és egyéb aromás magvak, növények vagy gyümölcsök – jelenlétében desztillált alkoholt tartalmaz, és a desztillált anis alkoholtartalmának legalább 20 %-a ebből az alkoholból származik. |
b) |
A desztillált anis minimális alkoholtartalma 35 térfogatszázalék. |
c) |
A desztillált anis előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
30. Keserű ízű szeszes italok vagy bitter
a) |
A keserű ízű szeszes italok vagy bitter olyan szeszes italok, amelyek jellegzetes keserű ízzel rendelkeznek, és amelyeket mezőgazdasági eredetű etilalkoholnak a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjaiban meghatározott természetes és/vagy természetazonos aromaanyagokkal és/vagy az ugyanannak az irányelvnek az 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott aromakészítményekkel történő ízesítésével állítanak elő. |
b) |
A keserű ízű szeszes italok vagy bitter minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A keserű ízű szeszes italokat „amer” vagy „bitter” néven is lehet értékesíteni egy másik kifejezéssel együtt vagy anélkül. |
31. Ízesített vodka
a) |
Az ízesített vodka olyan vodka, amelyhez a nyersanyagok ízétől eltérő domináns ízt adtak. |
b) |
Az ízesített vodka minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. |
c) |
Az ízesített vodka édesíthető, elegyíthető, ízesíthető, érlelhető vagy színezhető. |
d) |
Az ízesített vodka értékesíthető a vodka szóval együtt bármilyen domináns íz neve alatt is. |
32. Likőr
a) |
A likőr olyan szeszes ital:
|
b) |
A likőr minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A likőr előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és az 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények, valamint az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában meghatározott természetazonos aromaanyagok és készítmények használhatók fel. Az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában meghatározott természetazonos aromaanyagok és készítmények azonban nem használhatók fel a következő likőrök előállítása során:
|
d) |
A Közösségben előállított likőrök kiszerelésében a következő összetett kifejezések használhatók, ha a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholt a bevett gyártási módszerekre való utalás érdekében használják fel:
E likőrök címkézése és kiszerelése tekintetében az összetett kifejezést egy sorban, azonos típusú és színű, egyforma betűkkel kell feltüntetni a címkén, valamint a „likőr” kifejezést az összetett kifejezés közvetlen közelében és annak betűtípusától nem kisebb betűkkel kell megjeleníteni. Ha az alkohol nem a feltüntetett szeszes italból származik, a címkén fel kell tüntetni annak eredetét az összetett kifejezéssel és a „likőr” szóval azonos mezőben vagy a mezőgazdasági alkohol típusának feltüntetésével vagy a „mezőgazdasági alkohol” kifejezés oly módon történő feltüntetésével, hogy azt minden esetben megelőzi a „-ból/-ből készült”, illetve a „felhasználásával készült” kifejezés. |
33. Crème de (utána egy gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével)
a) |
A crème de (utána egy gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag – kivéve tejtermékek – nevével) olyan likőrök, amelyek minimális cukortartalma invertcukorban kifejezve 250 g/l. |
b) |
A crème de (utána egy gyümölcs vagy a felhasznált nyersanyag nevével) minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok ezen szeszes italra is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
34. Crème de cassis
a) |
A crème de cassis olyan feketeribiszke-likőr, amelynek invertcukorban kifejezett cukortartalma legalább 400 g/l. |
b) |
A crème de cassis minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a crème de cassis esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
35. Guignolet
a) |
A guignolet a cseresznye mezőgazdasági etil-alkoholban történő kivonatolásával előállított likőr. |
b) |
A guignolet minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a guignolet esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
36. Punch au rhum
a) |
A punch au rhum olyan likőr, amelynek az alkoholtartalma kizárólag rumból származik. |
b) |
A punch au rhum minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a punch au rhum esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
37. Sloe gin
a) |
A sloe gin olyan likőr, amelyet kökény ginnel történő kivonatolásával készítenek, esetleg kökénylé hozzáadásával. |
b) |
A sloe gin minimális alkoholtartalma 25 térfogatszázalék. |
c) |
A sloe gin előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
38. Sambuca
a) |
A sambuca olyan színtelen, ánizsízesítésű likőr, amely:
|
b) |
A sambuca minimális alkoholtartalma 38 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a sambuca esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
39. Maraschino, marrasquino vagy maraskino
a) |
A maraschino, marrasquino vagy maraskino olyan színtelen likőr, amelynek ízesítését főleg marascacseresznye párlata adja, vagy amelyet cseresznyének, cseresznyerészeknek mezőgazdasági eredetű alkohollal való kivonatolásával nyerik, és amelynek minimális cukortartalma invertcukorban kifejezve 250 g/l. |
b) |
A maraschino, marrasquino vagy maraskino minimális alkoholtartalma 24 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a maraschino, marrasquino vagy maraskino esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
40. Nocino
a) |
A nocino olyan likőr, amelynek ízét főleg egész zöld dió (Juglans regia L.) kivonatolásával és/vagy lepárlásával nyerik, és amelynek minimális cukortartalma invertcukorban kifejezve 100 g/l. |
b) |
A nocino minimális alkoholtartalma 30 térfogatszázalék. |
c) |
A 32. kategóriában megállapított, a likőrök esetében használható aromaanyagokra és aromakészítményekre vonatkozó szabályok a nocino esetében is alkalmazandók. |
d) |
A kereskedelmi megnevezés kiegészíthető a „likőr” kifejezéssel. |
41. Tojáslikőr vagy advocaat vagy avocat vagy advokat
a) |
A tojáslikőr vagy advocaat vagy avocat vagy advokat olyan ízesített vagy nem ízesített szeszes ital, amelyet mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból, párlatból és/vagy szeszből állítanak elő, és amelynek az összetevői jó minőségű tojássárgája, tojásfehérje és cukor vagy méz. A minimális cukor- vagy méztartalomnak 150 g/l-nek kell lennie invertcukorban kifejezve. A végtermékben a minimális tiszta tojássárgája-tartalom 140 g literenként. |
b) |
A 2. cikk (1) bekezdés c) pontjától eltérve a tojáslikőr vagy advocaat vagy avocat vagy advokat minimális alkoholtartalma 14 térfogatszázalék. |
c) |
A tojáslikőr vagy advocaat vagy avocat vagy advokat előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes vagy természetazonos aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
42. Tojásos likőr
a) |
A tojásos likőr olyan ízesített vagy nem ízesített szeszes ital, amelyet mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból, párlatból és/vagy szeszből állítanak elő, és amelynek jellemző összetevői a jó minőségű tojássárgája, tojásfehérje és cukor vagy méz. A minimális cukor- vagy méztartalomnak 150 g/l-nek kell lennie invertcukorban kifejezve. A végtermékben a minimális tojássárgája-tartalom 70 g literenként. |
b) |
A tojásos likőr minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
A tojásos likőr előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
43. Mistrà
a) |
A mistrà olyan színtelen, ánizs- vagy természetes anetol-ízesítésű szeszes ital, amely:
|
b) |
A mistrà minimális alkoholtartalma 40 térfogatszázalék, maximális alkoholtartalma pedig 47 térfogatszázalék. |
c) |
A mistrà előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagokat és aromakészítményeket lehet felhasználni. |
44. Väkevä glögi vagy Spritglögg
a) |
A Väkevä glögi vagy Spritglögg olyan szeszes ital, amelyet a mezőgazdasági etil-alkoholnak a szegfűszeg és/vagy a fahéj természetes vagy természetazonos aromájával ízesítésével készítenek a következő módszerek egyikével: kivonatolás és/vagy lepárlás, az alkoholnak a fent említett növények részei jelenlétében történő újralepárlása, a szegfűszeg és/vagy a fahéj természetes vagy természetazonos aromájának hozzáadása vagy ezeknek a módszereknek a kombinációja. |
b) |
A Väkevä glögi vagy Spritglögg minimális alkoholtartalma 15 térfogatszázalék. |
c) |
Egyéb természetes vagy természetazonos növényi aromakivonat is felhasználható a 88/388/EGK irányelvvel összhangban, azonban a meghatározott fűszerek aromájának kell dominálnia. |
d) |
A végtermék bor- vagy bortermék-tartalma nem haladhatja meg az 50 %-ot. |
45. Berenburg vagy Beerenburg
a) |
A Berenburg vagy Beerenburg olyan szeszes ital, amely:
|
b) |
A Berenburg vagy Beerenburg minimális alkoholtartalma 30 térfogatszázalék. |
c) |
A Berenburg vagy Beerenburg előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
46. Méznektár vagy mézsör
a) |
A méznektár vagy mézsör olyan szeszes ital, amelyet erjesztett mézcefre, valamint mézpárlat és/vagy mezőgazdasági eredetű etil-alkohol olyan keverékének ízesítésével állítanak elő, amely legalább 30 térfogatszázalék erjesztett mézcefrét tartalmaz. |
b) |
A méznektár vagy mézsör minimális alkoholtartalma 22 térfogatszázalék. |
c) |
A méznektár vagy mézsör előállítása során kizárólag a 88/388/EGK irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok és aromakészítmények használhatók fel. |
d) |
A méznektár vagy mézsör kizárólag mézzel édesíthető. |
Egyéb szeszes italok
1. |
A Rum-Verschnitt Németországban gyártott, rum és alkohol keverésével nyert szeszes ital, amely keverés eredményeként a végtermék alkoholtartalmának legalább 5 %-ának rumból kell származnia. A Rum-Verschnitt minimális alkoholtartalma 37,5 térfogatszázalék. A Rum-Verschnitt termék címkézése és kiszerelése tekintetében a megnevezésben, a kiszerelésben és a címkézés során a „Verschnitt” szót ugyanolyan típusú, méretű és színű betűvel kell feltüntetni, mint a „Rum” szót, valamint azzal azonos sorban, üvegek esetén az elülső címkén. Ha e terméket a német piacon kívül értékesítik, a termék alkohol-összetételét fel kell tüntetni a címkén. |
2. |
A slivovice a Cseh Köztársaságban gyártott olyan termék, amelyet úgy nyernek, hogy a végső lepárlást megelőzően a szilvapárlathoz egy maximum 30 térfogatszázaléknyi mezőgazdasági etil-alkoholt adnak. Ezt a terméket „szeszes ital”-ként kell meghatározni és az elülső címként ugyanabban a mezőben használható a slivovice név is. Ha a cseh slivovice-t a Közösségben forgalmazzák, a termék alkohol-összetételét fel kell tüntetni a címkén. E rendelkezés nem érinti a slivovice név használatát a 9. kategória szerinti gyümölcspárlatokra. |
(1) HL L 149., 1991.6.14., 1. o. A legutóbb a 2005-ös csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.
III. MELLÉKLET
FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK
Termékkategória |
Földrajzi árujelző |
Származási ország (a pontos földrajzi származást a műszaki dokumentáció tartalmazza) |
||
|
|
|
||
|
Rhum de la Martinique |
Franciaország |
||
|
Rhum de la Guadeloupe |
Franciaország |
||
|
Rhum de la Réunion |
Franciaország |
||
|
Rhum de la Guyane |
Franciaország |
||
|
Rhum de sucrerie de la Baie du Galion |
Franciaország |
||
|
Rhum des Antilles françaises |
Franciaország |
||
|
Rhum des départements français d’outre-mer |
Franciaország |
||
|
Ron de Málaga |
Spanyolország |
||
|
Ron de Granada |
Spanyolország |
||
|
Rum da Madeira |
Portugália |
||
|
|
|
||
|
Scotch Whisky |
Egyesült Királyság (Skócia) |
||
|
Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/ Irish Whisky (1) |
Írország |
||
|
Whisky español |
Spanyolország |
||
|
Whisky breton/Whisky de Bretagne |
Franciaország |
||
|
Whisky alsacien/Whisky d’Alsace |
Franciaország |
||
|
|
|
||
|
Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Korn/Kornbrand |
Németország, Ausztria, Belgium (német nyelvű közösség) |
||
|
Münsterlände Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Sendenhorster Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Bergischer Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Emsländer Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Haselünner Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Hasetaler Korn/Kornbrand |
Németország |
||
|
Samanė |
Litvánia |
||
|
|
|
||
|
Eau-de-vie de Cognac |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie des Charentes |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de Jura |
Franciaország |
||
|
Cognac |
Franciaország |
||
|
(A „Cognac” megnevezés kiegészíthető a következő kifejezésekkel: |
|
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
|
Franciaország |
||
|
Fine Bordeaux |
Franciaország |
||
|
Fine de Bourgogne |
Franciaország |
||
|
Armagnac |
Franciaország |
||
|
Bas-Armagnac |
Franciaország |
||
|
Haut-Armagnac |
Franciaország |
||
|
Armagnac-Ténarèze |
Franciaország |
||
|
Blanche Armagnac |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin de la Marne |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin de Bourgogne |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire du Bugey |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin de Savoie |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire de Provence |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de Faugères/Faugères |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc |
Franciaország |
||
|
Aguardente de Vinho Douro |
Portugália |
||
|
Aguardente de Vinho Ribatejo |
Portugália |
||
|
Aguardente de Vinho Alentejo |
Portugália |
||
|
Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes |
Portugália |
||
|
Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho |
Portugália |
||
|
Aguardente de Vinho Lourinhã |
Portugália |
||
|
Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakya/Grozdova rakya from Sungurlare |
Bulgária |
||
|
Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya/Grozdova rakya from Sliven) |
Bulgária |
||
|
Стралджанска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldjanska Muscatova rakya/Muscatova rakya from Straldja |
Bulgária |
||
|
Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova rakya/Grozdova rakya from Pomorie |
Bulgária |
||
|
Русенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Russenska biserna grozdova rakya/Biserna grozdova rakya from Russe |
Bulgária |
||
|
Бургаска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Bourgaska Muscatova rakya/Muscatova rakya from Bourgas |
Bulgária |
||
|
Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudjanska muscatova rakya/muscatova rakya from Dobrudja |
Bulgária |
||
|
Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakya/Grozdova rakya from Suhindol |
Bulgária |
||
|
Карловска гроздова ракия/Гроздова Ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakya/Grozdova Rakya from Karlovo |
Bulgária |
||
|
Vinars Târnave |
Románia |
||
|
Vinars Vaslui |
Románia |
||
|
Vinars Murfatlar |
Románia |
||
|
Vinars Vrancea |
Románia |
||
|
Vinars Segarcea |
Románia |
||
|
|
|
||
|
Brandy de Jerez |
Spanyolország |
||
|
Brandy del Penedés |
Spanyolország |
||
|
Brandy italiano |
Olaszország |
||
|
Brandy Αττικης/Brandy, Attika |
Görögország |
||
|
Brandy Πελλοπονησου/Brandy, Peloponnészosz |
Görögország |
||
|
Brandy Κεντρικης Ελλαδας/Brandy, Közép-Görögország |
Görögország |
||
|
Deutscher Weinbrand |
Németország |
||
|
Wachauer Weinbrand |
Ausztria |
||
|
Weinbrand Dürnstein |
Ausztria |
||
|
Pfälzer Weinbrand |
Németország |
||
|
Karpatské brandy špeciál |
Szlovákia |
||
|
Brandy français/Brandy de France |
Franciaország |
||
|
|
|
||
|
Marc de Champagne/Eau-de-vie de marc de Champagne |
Franciaország |
||
|
Marc d’Aquitaine/Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine |
Franciaország |
||
|
Marc de Bourgogne/Eau-de-vie de marc de Bourgogne |
Franciaország |
||
|
Marc du Centre-Est/Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est |
Franciaország |
||
|
Marc de Franche-Comté/Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté |
Franciaország |
||
|
Marc du Bugey/Eau-de-vie de marc originaire de Bugey |
Franciaország |
||
|
Marc de Savoi/Eau-de-vie de marc originaire de Savoie |
Franciaország |
||
|
Marc des Côteaux de la Loire/Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire |
Franciaország |
||
|
Marc des Côtes-du-Rhône/Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône |
Franciaország |
||
|
Marc de Provence/Eau-de-vie de marc originaire de Provence |
Franciaország |
||
|
Marc du Languedoc/Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc |
Franciaország |
||
|
Marc d’Alsace Gewürztraminer |
Franciaország |
||
|
Marc de Lorraine |
Franciaország |
||
|
Marc d’Auvergne |
Franciaország |
||
|
Marc du Jura |
Franciaország |
||
|
Aguardente Bagaceira Bairrada |
Portugália |
||
|
Aguardente Bagaceira Alentejo |
Portugália |
||
|
Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes |
Portugália |
||
|
Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho |
Portugália |
||
|
Orujo de Galicia |
Spanyolország |
||
|
Grappa |
Olaszország |
||
|
Grappa di Barolo |
Olaszország |
||
|
Grappa piemontese/Grappa del Piemonte |
Olaszország |
||
|
Grappa lombarda/Grappa di Lombardia |
Olaszország |
||
|
Grappa trentina/Grappa del Trentino |
Olaszország |
||
|
Grappa friulana/Grappa del Friuli |
Olaszország |
||
|
Grappa veneta/Grappa del Veneto |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Grappa siciliana/Grappa di Sicilia |
Olaszország |
||
|
Grappa di Marsala |
Olaszország |
||
|
Τσικουδιά/Tsikoudia |
Görögország |
||
|
Τσικουδια Κρητης/Tsikoudia, Kréta |
Görögország |
||
|
Τσίπουρο/Tsipouro |
Görögország |
||
|
Τσιπουρο Μακεδονιας/Tsipouro, Makedónia |
Görögország |
||
|
Τσιπουρο Θεσσαλιας/Tsipouro, Thesszália |
Görögország |
||
|
Τσιπουρο Τυρναβου/Tsipouro, Tyrnavos |
Görögország |
||
|
Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania |
Ciprus |
||
|
Törkölypálinka |
Magyarország |
||
|
|
|
||
|
Schwarzwälder Kirschwasser |
Németország |
||
|
Schwarzwälder Mirabellenwasser |
Németország |
||
|
Schwarzwälder Williamsbirne |
Németország |
||
|
Schwarzwälder Zwetschgenwasser |
Németország |
||
|
Fränkisches Zwetschgenwasser |
Németország |
||
|
Fränkisches Kirschwasser |
Németország |
||
|
Fränkischer Obstler |
Németország |
||
|
Mirabelle de Lorraine |
Franciaország |
||
|
Kirsch d’Alsace |
Franciaország |
||
|
Quetsch d’Alsace |
Franciaország |
||
|
Framboise d’Alsace |
Franciaország |
||
|
Mirabelle d’Alsace |
Franciaország |
||
|
Kirsch de Fougerolles |
Franciaország |
||
|
Williams d’Orléans |
Franciaország |
||
|
Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Marille/Marille dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Williams friulano/Williams del Friuli |
Olaszország |
||
|
Sliwovitz del Veneto |
Olaszország |
||
|
Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia |
Olaszország |
||
|
Sliwovitz del Trentino-Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino |
Olaszország |
||
|
Williams trentino/Williams del Trentino |
Olaszország |
||
|
Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino |
Olaszország |
||
|
Aprikot trentino/Aprikot del Trentino |
Olaszország |
||
|
Medronheira do Algarve |
Portugália |
||
|
Medronheira do Buçaco |
Portugália |
||
|
Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano |
Olaszország |
||
|
Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino |
Olaszország |
||
|
Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto |
Olaszország |
||
|
Aguardente de pêra da Lousã |
Portugália |
||
|
Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise |
Luxembourg |
||
|
Wachauer Marillenbrand |
Ausztria |
||
|
Szatmári szilvapálinka |
Magyarország |
||
|
Kecskeméti barackpálinka |
Magyarország |
||
|
Békési szilvapálinka |
Magyarország |
||
|
Szabolcsi almapálinka |
Magyarország |
||
|
Gönci barackpálinka |
Magyarország |
||
|
Pálinka |
Magyarország Ausztria (kizárólag a következő tartományokban előállított barackpárlatok esetében: Alsóausztria, Burgenland, Stájerország, Bécs) |
||
|
Bošácka slivovica |
Szlovákia |
||
|
Brinjevec |
Szlovénia |
||
|
Doljenski Sadjevec |
Szlovénia |
||
|
Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakya/Slivova rakya from Troyan |
Bulgária |
||
|
Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kaysieva rakya/Kaysieva rakya from Silistra |
Bulgária |
||
|
Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kaysieva rakya/Kaysieva rakya from Tervel |
Bulgária |
||
|
Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakya/Slivova rakya from Lovech |
Bulgária |
||
|
Pălincă |
Románia |
||
|
Ţuică Zetea de Medieşu Aurit |
Románia |
||
|
Ţuică de Valea Milcovului |
Románia |
||
|
Ţuică de Buzău |
Románia |
||
|
Ţuică de Argeş |
Románia |
||
|
Ţuică de Zalău |
Románia |
||
|
Ţuică Ardelenească de Bistriţa |
Románia |
||
|
Horincă de Maramureş |
Románia |
||
|
Horincă de Cămârzana |
Románia |
||
|
Horincă de Seini |
Románia |
||
|
Horincă de Chioar |
Románia |
||
|
Horincă de Lăpuş |
Románia |
||
|
Turţ de Oaş |
Románia |
||
|
Turţ de Maramureş |
Románia |
||
|
|
|
||
|
Calvados |
Franciaország |
||
|
Calvados Pays d’Auge |
Franciaország |
||
|
Calvados Domfrontais |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de cidre de Bretagne |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de poiré de Bretagne |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de cidre de Normandie |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de poiré de Normandie |
Franciaország |
||
|
Eau-de-vie de cidre du Maine |
Franciaország |
||
|
Aguardiente de sidra de Asturias |
Spanyolország |
||
|
Eau-de-vie de poiré du Maine |
Franciaország |
||
|
|
|
||
|
Svensk Vodka/Swedish vodka |
Svédország |
||
|
Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland |
Finnország |
||
|
Polska Wódka/Polish Vodka |
Lengyelország |
||
|
Laugarício vodka |
Szlovákia |
||
|
Originali lietuviðka degtinė/Original Lithuanian vodka |
Litvánia |
||
|
az észak-podlasiei alföldről származó, bivalyfűvel ízesített gyógynövényvodka/Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej |
Lengyelország |
||
|
Latvijas Dzidrais |
Lettország |
||
|
Rīgas Degvīns |
Lettország |
||
|
Estonian vodka |
Észtország |
||
|
|
|
||
|
Schwarzwälder Himbeergeist |
Németország |
||
|
|
|
||
|
Bayerischer Gebirgsenzian |
Németország |
||
|
Südtiroler Enzian/Genzians dell’Alto Adige |
Olaszország |
||
|
Genziana trentina/Genziana del Trentino |
Olaszország |
||
|
|
|
||
|
Genièvre/Jenever/Genever |
Belgium, Hollandia, Franciaország (Nord (59) és Pas-de-Calais (62) megye), Németország (Észak-Rajna-Vesztfália és Alsó-Szászország tartomány) |
||
|
Genièvre de grains, Graanjenever, Graangenever |
Belgium, Hollandia és Franciaország (Nord (59) és Pas-de-Calais (62) megye) |
||
|
Jonge jenever, jonge genever |
Belgium, Hollandia |
||
|
Oude jenever, oude genever |
Belgium, Hollandia |
||
|
Hasseltse jenever/Hasselt |
Belgium (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek) |
||
|
Balegemse jenever |
Belgium (Balegem) |
||
|
O’ de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever |
Belgium (Kelet-Flandria) |
||
|
Peket-Pekêt/Pèket-Pèkèt de Wallonie |
Belgium (Vallónia régió) |
||
|
Genièvre Flandres Artois |
Franciaország (Nord (59) és Pas-de-Calais (62) megye) |
||
|
Ostfriesischer Korngenever |
Németország |
||
|
Steinhäger |
Németország |
||
|
Plymouth Gin |
Egyesült Királyság |
||
|
Gin de Mahón |
Spanyolország |
||
|
Vilniaus Džinas/Vilnius Gin |
Litvánia |
||
|
Spišská borovička |
Szlovákia |
||
|
Slovenská borovička Juniperus |
Szlovákia |
||
|
Slovenská borovička |
Szlovákia |
||
|
Inovecká borovička |
Szlovákia |
||
|
Liptovská borovička |
Szlovákia |
||
|
|
|
||
|
Dansk Akvavit/Dansk Aquavit |
Dánia |
||
|
Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit |
Svédország |
||
|
|
|
||
|
Anís español |
Spanyolország |
||
|
Anís Paloma Monforte del Cid |
Spanyolország |
||
|
Hierbas de Mallorca |
Spanyolország |
||
|
Hierbas Ibicencas |
Spanyolország |
||
|
Évora anisada |
Portugália |
||
|
Cazalla |
Spanyolország |
||
|
Chinchón |
Spanyolország |
||
|
Ojén |
Spanyolország |
||
|
Rute |
Spanyolország |
||
|
Janeževec |
Szlovénia |
||
|
|
|
||
|
Ouzo/Ούςο |
Ciprus, Görögország |
||
|
Ούζο Μυτιλήνης/Ouzo, Mütiléne |
Görögország |
||
|
Ούζο Πλωμαρίου/Ouzo, Plomari |
Görögország |
||
|
Ούζο Καλαμάτας/Ouzo, Kalamata |
Görögország |
||
|
Ούζο Θράκης/Ouzo, Trákia |
Görögország |
||
|
Ούζο Μακεδονίας/Ouzo, Makedónia |
Görögország |
||
|
|
|
||
|
Demänovka bylinná horká |
Szlovákia |
||
|
Rheinberger Kräuter |
Németország |
||
|
Trejos devynerios |
Litvánia |
||
|
Slovenska travarica |
Szlovénia |
||
|
|
|
||
|
Berliner Kümmel |
Németország |
||
|
Hamburger Kümmel |
Németország |
||
|
Münchener Kümmel |
Németország |
||
|
Chiemseer Klosterlikör |
Németország |
||
|
Bayerischer Kräuterlikör |
Németország |
||
|
Irish Cream |
Írország |
||
|
Palo de Mallorca |
Spanyolország |
||
|
Ginjinha portuguesa |
Portugália |
||
|
Licor de Singeverga |
Portugália |
||
|
Mirto di Sardegna |
Olaszország |
||
|
Liquore di limone di Sorrento |
Olaszország |
||
|
Liquore di limone della Costa d’Amalfi |
Olaszország |
||
|
Genepì del Piemonte |
Olaszország |
||
|
Genepì della Valle d’Aosta |
Olaszország |
||
|
Benediktbeurer Klosterlikör |
Németország |
||
|
Ettaler Klosterlikör |
Németország |
||
|
Ratafia de Champagne |
Franciaország |
||
|
Ratafia catalana |
Spanyolország |
||
|
Anis português |
Portugália |
||
|
Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Fruktlikör/Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur |
Finnország |
||
|
Grossglockner Alpenbitter |
Ausztria |
||
|
Mariazeller Magenlikör |
Ausztria |
||
|
Mariazeller Jagasaftl |
Ausztria |
||
|
Puchheimer Bitter |
Ausztria |
||
|
Steinfelder Magenbitter |
Ausztria |
||
|
Wachauer Marillenlikör |
Ausztria |
||
|
Jägertee/Jagertee/Jagatee |
Ausztria |
||
|
Hüttentee |
Németország |
||
|
Allažu Ķimelis |
Lettország |
||
|
Čepkelių |
Litvánia |
||
|
Demänovka Bylinný Likér |
Szlovákia |
||
|
Polish Cherry |
Lengyelország |
||
|
Karlovarská Hořká |
Cseh Köztársaság |
||
|
Pelinkovec |
Szlovénia |
||
|
Blutwurz |
Németország |
||
|
Cantueso Alicantino |
Spanyolország |
||
|
Licor café de Galicia |
Spanyolország |
||
|
Licor de hierbas de Galicia |
Spanyolország |
||
|
Génépi des Alpes/Genepì degli Alpi |
Franciaország, Olaszország |
||
|
Μαστίχα Χίου/Masticha, Chios |
Görögország |
||
|
Κίτρο Νάξου/Kitro, Naxos |
Görögország |
||
|
Κουμκουάτ Κέρκυρας/Koum Kouat, Korfu |
Görögország |
||
|
Τεντούρα/Tentoura |
Görögország |
||
|
Poncha da Madeira |
Portugália |
||
|
|
|
||
|
Cassis de Bourgogne |
Franciaország |
||
|
Cassis de Dijon |
Franciaország |
||
|
Cassis de Bourgogne |
Franciaország |
||
|
Cassis du Dauphiné |
Franciaország |
||
|
Cassis de Beaufort |
Luxembourg |
||
|
|
|
||
|
Nocino di Modena |
Olaszország |
||
|
Orehovec |
Szlovénia |
||
Egyéb szeszes italok |
||||
|
Pommeau de Bretagne |
Franciaország |
||
|
Pommeau du Maine |
Franciaország |
||
|
Pommeau de Normandie |
Franciaország |
||
|
Svensk Punsch/Swedish Punch |
Svédország |
||
|
Pacharán navarro |
Spanyolország |
||
|
Pacharán |
Spanyolország |
||
|
Inländerrum |
Ausztria |
||
|
Bärwurz |
Németország |
||
|
Aguardiente de hierbas de Galicia |
Spanyolország |
||
|
Aperitivo Café de Alcoy |
Spanyolország |
||
|
Herbero de la Sierra de Mariola |
Spanyolország |
||
|
Königsberger Bärenfang |
Németország |
||
|
Ostpreußischer Bärenfang |
Németország |
||
|
Ronmiel |
Spanyolország |
||
|
Ronmiel de Canarias |
Spanyolország |
||
|
Genièvre aux fruits/Vruchtenjenever/ Jenever met vruchten/Fruchtgenever |
Belgium, Hollandia, Franciaország (Nord (59) és Pas-de-Calais (62) megye), Németország (Észak-Rajna-Vesztfália és Alsó-Szászország szövetségi tartomány) |
||
|
Domači rum |
Szlovénia |
||
|
Irish Poteen/Irish Poitín |
Írország |
||
|
Trauktinė |
Litvánia |
||
|
Trauktinė Palanga |
Litvánia |
||
|
Trauktinė Dainava |
Litvánia |
(1) Az Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskyföldrajzi árujelző az Írországban és az Észak-Írországban előállított whiskyre/whiskeyre terjed ki.