EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018AR3637
Opinion of the European Committee of the Regions on ‘CAP reform’
Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken
Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken
COR 2018/03637
EUT C 86, 7.3.2019, p. 173–238
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
7.3.2019 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 86/173 |
Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken
(2019/C 86/11)
|
I. ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER
COM(2018) 392 final
Ändringsrekommendation 1
Skäl 5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
För att bevara de väsentliga unionsomfattande element som säkerställer jämförbarhet mellan medlemsstaterna, dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en definition av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor. Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan användas för bete eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. |
För att bevara de väsentliga unionsomfattande element som säkerställer jämförbarhet mellan medlemsstaterna, dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en definition av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor. Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, under förutsättning att de odlas på åkermark, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan användas för bete eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. |
Motivering
Det handlar om att främja skogsjordbruk, som är gynnsamt för klimatet och miljön, och inte hela skottskogslotter, som i själva verket är skogsområden som inte räknas till jordbruket.
Ändringsrekommendation 2
Skäl 9
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till riktiga jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av ”riktiga jordbrukare” med de väsentliga dragen fastställas. På grundval av denna ramdefinition bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, företagets målsättningar och förekomst i register. Detta bör inte heller utesluta stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk, men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget, eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena. |
I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till riktiga jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av ”riktiga jordbrukare” med de väsentliga dragen fastställas. På grundval av denna ramdefinition bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som andel av jordbruksinkomsten, arbetskraftsinsats på gården, företagets målsättningar och förekomst i register. Detta bör inte heller utesluta stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk, men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget, eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena. |
Motivering
Det är bättre att ta hänsyn till andelen av jordbruksinkomsten än inkomstkriteriet, som skulle kunna utesluta små gårdar.
Ändringsrekommendation 3
Skäl 11
Kommissionens textförslag |
Ändringsförslag |
För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och tillämpas av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö. |
För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och tillämpas av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör man uttryckligen beakta Europeiska unionens jämställdhetspolitik och fästa särskild uppmärksamhet vid behovet av att stärka kvinnors deltagande i utvecklingen av den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden. Föreliggande förordning bör bidra till att synliggöra kvinnors arbete och säkerställa att de beaktas i de specifika målen i medlemsstaternas strategiska planer. |
Motivering
Det är viktigt att stärka kvinnors egenmakt i landsbygdsområden.
Ändringsrekommendation 4
Skäl 12
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
En intelligent, modern och mer hållbar gemensam jordbrukspolitik måste omfatta forskning och innovation, i syfte att se till att unionens jordbruk, skogsbruk och livsmedelssystem behåller sin multifunktionalitet, investera i teknisk utveckling och digitalisering, samt förbättra tillgången till objektiv, tillförlitlig, relevant och färsk kunskap. |
En intelligent, modern och mer hållbar gemensam jordbrukspolitik måste omfatta forskning och innovation, i syfte att se till att unionens jordbruk, skogsbruk och livsmedelssystem behåller sin multifunktionalitet, investera i teknisk utveckling, digitalisering och agroekologiska metoder , samt förbättra tillgången till objektiv, tillförlitlig, relevant och färsk kunskap , genom att ta hänsyn till jordbrukarnas kunskap och utbytet mellan jordbrukare . |
Motivering
Teknisk utveckling, digitalisering, agroekologiska metoder och kunskapsutbyte mellan jordbrukare kommer att bidra till en smartare, modernare och mer hållbar gemensam jordbrukspolitik.
Ändringsrekommendation 5
Nytt skäl efter skäl 12
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Minskningen av den digitala klyftan på landsbygden är en viktig utmaning för att få befolkningen att stanna och främja den ekonomiska utvecklingen, särskilt när det gäller tillhandahållandet av tjänster. Digitaliseringen av jordbruket har stor potential när det gäller produktion, marknadsföring, konsumentskydd samt skydd av natur- och kulturarvet på landsbygden. Man bör emellertid se till att små gårdar, vars tillgång till ny teknik kan vara begränsad, kan dra nytta av detta och att den tekniska utvecklingen inte minskar jordbrukarnas autonomi, och jordbrukarna bör behålla kontrollen över de digitala data som samlas in på deras gårdar. |
Motivering
Digitaliseringens fördelar bör komma alla jordbruksföretag till del.
Ändringsrekommendation 6
Skäl 14
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
I syfte att främja en smart och robust jordbrukssektor kommer direktstöd även fortsättningsvis att ha en viktig roll i att garantera ett rimligt inkomststöd till jordbrukare. Även investeringar i omstrukturering av jordbruket, modernisering, diversifiering, innovation och införande av ny teknik är nödvändiga för att förbättra jordbrukarnas ersättning på marknaden . |
I syfte att främja en smart , hållbar och robust jordbrukssektor i alla regioner kommer direktstöd även fortsättningsvis att ha en viktig roll i att garantera ett rimligt inkomststöd till jordbrukare. Även investeringar i modernisering, diversifiering, innovation och införande av ny teknik är nödvändiga för att förbättra jordbruksföretagens motståndskraft och inkomsterna på marknaden . |
Motivering
Direktstöden bör bidra till gårdars omställning till bättre motståndskraft och bättre inkomster på marknaden, i alla regioner.
Ändringsrekommendation 7
Skäl 15
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering, klimatförändring och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering . Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till en unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning. |
Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering, klimatförändring och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier bör en stabil ram inrättas som gör det möjligt att reglera marknaderna och förebygga risker på ett lämpligt sätt . Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till en unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning. |
Motivering
Med hänsyn till att gårdarna ställs inför allt fler risker behövs det en stabil ram av förebyggande åtgärder.
Ändringsrekommendation 8
Skäl 17
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, livsmedelsavfall och djurskydd. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan. |
Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, livsmedelsavfall, djurskydd och bevarande av jordbrukets genetiska resurser . Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, till exempel traditionella produkter som är typiska för regionerna, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan. Dessutom bör den gemensamma jordbrukspolitiken bidra till förverkligandet av millennieutvecklingsmålen (målen för hållbar utveckling) i fråga om tillgången till mat. |
Motivering
Europeiska unionen har turen att ännu ha kvar många typiska traditionella produkter och genetiska resurser inom jordbruket, och detta måste främjas.
Ändringsrekommendation 9
Skäl 20
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, bör vissa interventionstyper som omfattas av denna förordning fortsätta att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, eller att anmälas som stöd enligt blåa boxen inom ramen för produktionsbegränsande program, och därmed undantas från minskningsåtaganden. Även om bestämmelserna i denna förordning för sådana interventionstyper redan är i överensstämmelse med de ”gröna boxen”-krav som fastställs i bilaga 2 till WTO-avtalet om jordbruk eller de ”blåa boxen”-krav som fastställs i artikel 6.5 bör det säkerställas att de interventioner som planeras av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken även fortsättningsvis uppfyller dessa krav. |
|
Ändringsrekommendation 10
Nytt skäl efter skäl 20
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
För att uppnå de mål för hållbar utveckling som FN antagit, i synnerhet mål 1 och 2, och i enlighet med EU:s konsekventa politik för utveckling bör den gemensamma jordbrukspolitiken främja utvecklingen av ett hållbart och välmående familjejordbruk i utvecklingsländer, som gynnar bevarandet av befolkningen på landsbygden och tryggar livsmedelsförsörjningen. i detta syfte ska exporten av jordbruksprodukter och livsmedel från EU inte ske till priser som ligger under produktionskostnaderna i Europa. |
Motivering
I enlighet med artikel 54 i ReK:s förberedande yttrande om den gemensamma jordbrukspolitiken måste den gemensamma jordbrukspolitiken ändras för att uppfylla detta mål, som bör tas upp som ett tionde mål för den gemensamma jordbrukspolitiken.
Ändringsrekommendation 11
Skäl 22
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet, och i synnerhet näringsämneshushållning. Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur. Medlemsstaterna får dessutom också fastställa andra nationella standarder för de huvudsakliga mål som fastställs i bilaga III i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. i syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer kommer gödslingsplaner att fastställas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg, ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, som medlemsstaterna ska ställa till de enskilda jordbrukarnas förfogande, som en del av ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Verktyget bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget, exempelvis minimifunktioner för hantering av näringsämnen. Omfattande interoperabilitet och modularitet bör också göra det möjligt att lägga till andra elektroniska tillämpningar för jordbruksföretag och e-förvaltning. i syfte att säkerställa lika spelregler mellan jordbrukare och över hela EU kan kommissionen ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av verktyget samt för de tjänster för bearbetning och lagring av uppgifter som krävs. |
Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden , inbegripet jordbrukets genetiska resurser. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet, och i synnerhet näringsämneshushållning. Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, årligt växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur. Medlemsstaterna får dessutom också fastställa andra nationella standarder för de huvudsakliga mål som fastställs i bilaga III i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. i syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer kommer gödslingsplaner att fastställas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg, ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, som medlemsstaterna ska ställa till de enskilda jordbrukarnas förfogande, som en del av ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Verktyget bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget, exempelvis minimifunktioner för hantering av näringsämnen. Omfattande interoperabilitet och modularitet bör också göra det möjligt att lägga till andra elektroniska tillämpningar för jordbruksföretag och e-förvaltning. i syfte att säkerställa lika spelregler mellan jordbrukare och över hela EU kan kommissionen ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av verktyget samt för de tjänster för bearbetning och lagring av uppgifter som krävs. |
Motivering
För att ett växelbruk ska vara effektivt måste grödorna skiftas årligen, med flexibilitet (se GAEC – god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden – 8, bilaga III). Det är nödvändigt att vidta åtgärder mot undergrävandet av jordbrukets genetiska resurser.
Ändringsrekommendation 12
Skäl 24
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna bör införa jordbruksrådgivningstjänster för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel , liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation. |
Medlemsstaterna bör införa jordbruksrådgivningstjänster för att förbättra faktorproduktiviteten samt jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av växtskyddsmedel , liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation. |
Ändringsrekommendation 13
Skäl 27
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
När frikopplat direktstöd tillhandahålls på grundval av systemet för stödrätt bör medlemsstaterna fortsätta att förvalta en nationell reserv eller reserver per grupp av territorier. Sådana reserver bör i första hand användas för unga jordbrukare och jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet. Det behövs också regler om användning och överföring av stödrätter för att säkerställa ett väl fungerande system. |
När frikopplat direktstöd tillhandahålls på grundval av systemet för stödrätt bör medlemsstaterna fortsätta att förvalta en nationell reserv eller reserver per grupp av territorier. Sådana reserver bör i första hand användas för unga jordbrukare och jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet. Det behövs också regler om användning och överföring av stödrätter för att säkerställa ett väl fungerande system , som bör utesluta en marknad för stödrätter . |
Motivering
Det är oacceptabelt att man kan handla med offentliga subventioner.
Ändringsrekommendation 14
Skäl 28
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att erbjuda små jordbrukare en möjlighet att ersätta andra direktstöd genom att tillhandahålla ett runt belopp för små jordbrukare. |
Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp som främjar sysselsättningen bör medlemsstaterna ha möjlighet att ersätta andra direktstöd genom att tillhandahålla ett runt belopp för små jordbrukare. |
Motivering
Små jordbruksföretag spelar en viktig roll för att bevara dynamiken i regionerna och underhålla marken.
Ändringsrekommendation 15
Skäl 38
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Stöd för förvaltningsåtaganden kan inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för underhåll av och omställning till ekologisk mark, betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi, bevarande jordbruk och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk, djurskydd, bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser. Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall. |
Stöd för förvaltningsåtaganden kan inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för underhåll av och omställning till ekologisk mark, betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi, bevarande jordbruk och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk, djurskydd, bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser. Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. För att fungera som ett incitament bör denna typ av stöd täcka mer än extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall. |
Motivering
För att främja miljövänliga metoder föreslås det att stödet inte begränsas till förlorade vinster. En flerårig period är lämpligare när det gäller miljöpåverkan.
Ändringsrekommendation 16
Skäl 40
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium får medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar. När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000 och ramdirektivet om vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium ska medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar. När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att ersätta bidragsmottagare för genomförandet av Natura 2000 och ramdirektivet om vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
Motivering
Det är nödvändigt att bevara jordbruket i alla regioner, även de med svårigheter, på EU-nivå. För att främja miljövänliga metoder föreslås det att stödet inte begränsas till förlorade vinster.
Ändringsrekommendation 17
Skäl 41
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva, och på eller utanför gårdarna. Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning. |
Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva, och på eller utanför gårdarna. Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, markförbättring, trädjordbruk, försörjning med och besparing av energi och vatten samt bevarande av jordbrukets genetiska resurser . För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning. Det ska fastställas ett tak per jordbruksföretag för dessa investeringar. Budgetanslaget för detta instrument ska begränsas till 10 % av medlemsstaternas Ejflu-medel. |
Motivering
Att sätta ett tak för investeringsstödet innebär att fler projekt kan stödjas. Att begränsa budgetanslaget innebär att mer medel kan anslås till andra Ejflu-prioriteringar.
Ändringsrekommendation 18
Skäl 44
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas , finansierade genom Ejflu . Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster. |
Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas. Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster. |
Motivering
Finansiering genom Ejflu förutsätter motsvarande ökning av de finansiella medlen till Ejflu.
Ändringsrekommendation 19
Skäl 56
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna , som ska se till att deras landsbygdsutvecklingsplaner utarbetas på den lämpligaste geografiska nivån, analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget och i mindre gynnade områden, som tas upp i artikel 174.3 i EUF-fördraget . Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
Motivering
Även om vissa delar av de strategiska planerna redan nu eventuellt utarbetas på regional nivå är omfattningen av denna potentiella regionalisering okänd. Förordningen bör, åtminstone för randområdena, omfatta bestämmelser om att landsbygdsutvecklingsprogrammen ska fastställas på lämplig nivå. Vid utarbetande av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och utformande av interventioner som anpassas till nationella och regionala sammanhang, ska medlemsstaterna i synnerhet beakta mindre gynnade regioner som tas upp i artikel 174 i EUF-fördraget, till exempel öar, gräns- och bergsområden.
Ändringsrekommendation 20
Artikel 4.1 a och b
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||
Definitioner som ska fastställas i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
Definitioner som ska fastställas i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
||||||||
1. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar, riktig jordbrukare och ung jordbrukare på följande sätt: |
1. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar, riktig jordbrukare och ung jordbrukare på följande sätt: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Motivering
Vi föreslår att den aktuella formuleringen i omnibusförordningen bibehålls avseende de särskilda egenskaperna hos gräsmark vid Medelhavet, såsom dehesas och trädbevuxna betesmarker i bergsområden.
Ändringsrekommendation 21
Artikel 4.1 d
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Riktiga jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att inget stöd beviljas dem vars jordbruksverksamhet endast utgör en obetydlig del av deras samlade ekonomiska verksamhet eller vars huvudsakliga affärsverksamhet inte gäller jordbruk, utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd. Definitionen ska göra det möjligt att avgöra vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården , mål med företaget och/eller förekomst i register. |
Riktiga jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att inget stöd beviljas dem vars jordbruksverksamhet endast utgör en obetydlig del av deras samlade ekonomiska verksamhet eller vars huvudsakliga affärsverksamhet inte gäller jordbruk, utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd. Definitionen ska göra det möjligt att avgöra vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som andel av inkomsten som kommer från jordbruksproduktionen , mål med företaget och/eller förekomst i register. Definitionen bör under alla omständigheter bibehålla Europeiska unionens familjejordbruksmodell där jordbruk bedrivs individuellt eller gemensamt, och där jordbrukaren arbetar med och lever direkt av jordbruksverksamheten, och kan om det är nödvändigt ta hänsyn till de särskilda omständigheterna i de regioner som definieras i artikel 349 i EUF-fördraget. |
Motivering
Att beakta inkomster kan leda till att små jordbrukare utesluts. Genom att beakta andelen av jordbruksinkomsten är det lättare att fastställa vilka de riktiga jordbrukarna är. Man måste ännu en gång framhålla den europeiska modellen med familjejordbruk.
Ändringsrekommendation 22
Artikel 5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Stöd från EGFJ och Ejflu ska syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och ska bidra till uppnåendet av följande allmänna mål: |
Stöd från EGFJ och Ejflu ska syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och ska bidra till uppnåendet av följande allmänna mål: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Dessa mål ska kompletteras av det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker. |
Dessa mål ska kompletteras av det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker. Man måste också främja förbindelserna mellan olika aktörer i livsmedelsvärdekedjan genom att de avtalsmässiga förbindelserna och insynen i dem stärks och med hjälp av nya verktyg såsom standardiserade observationsorgan för pris och produktionskostnader. |
Motivering
Den gemensamma jordbrukspolitiken måste respektera artikel 39 i EUF-fördraget, särskilt beakta landsbygdsområden med avfolkningsproblem och förbättra livsmedelskedjornas funktionssätt.
Ändringsrekommendation 23
Artikel 6.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Särskilda mål |
Särskilda mål |
||||
1. De allmänna målen ska nås genom följande särskilda mål: |
1. De allmänna målen ska nås genom följande särskilda mål: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Ändringsrekommendation 24
Artikel 8
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel. |
Medlemsstaterna och regionerna när de är förvaltningsmyndigheter ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel. |
Motivering
De europeiska regionernas roll i förvaltningen av och genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bibehållas och stärkas för att anpassa de politiska valen till de specifika territoriella och sektoriella särdragen.
Ändringsrekommendation 25
Artikel 9
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna ska utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten. |
Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken är den grund som såväl jordbruks- och livsmedelssektorn som den ekonomiska och sociala strukturen i EU:s landsbygdsområden vilar på ska medlemsstaterna, och regionerna när de är förvaltningsmyndigheter, utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten , i synnerhet subsidiaritetsprincipen . |
Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, att de är förenliga med den inre marknaden och att de inte snedvrider konkurrensen. Medlemsstaterna ska upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU) [HZR]. |
Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, att de är förenliga med den inre marknaden och att de inte snedvrider konkurrensen. Medlemsstaterna ska upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU) [HZR]. |
Motivering
Det behövs en hänvisning till den gemensamma jordbrukspolitiken och till vikten av att medlemsstaterna genomför den i överensstämmelse med den inre marknaden och utan att snedvrida konkurrensen.
Ändringsrekommendation 26
Artikel 11
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||||
Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket administrativa sanktioner ska åläggas stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 och som inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden: |
Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket administrativa sanktioner ska åläggas stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 och som inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden: |
||||||||||||||
|
|
Motivering
Det är viktigt att gårdar som tar emot offentliga medel inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken respekterar de anställdas sociala rättigheter.
Ändringsrekommendation 27
Artikel 12.3
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna ska upprätta ett system för tillhandahållande av det verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som avses i bilaga III, tillsammans med de minimikrav på ingående delar och funktioner som fastställs i bilagan, till de stödmottagare som ska använda verktyget. Kommissionen får stödja medlemsstaterna när det gäller utformningen av detta verktyg och med kraven på tjänster för datalagring och databearbetning. |
Medlemsstaterna ska upprätta ett system för tillhandahållande av det verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som avses i bilaga III, tillsammans med de minimikrav på ingående delar och funktioner som fastställs i bilagan, till de stödmottagare som ska använda verktyget. Kommissionen får stödja medlemsstaterna när det gäller utformningen av detta verktyg . Kraven på tjänster för datalagring, databearbetning och dataskydd bör garantera att jordbrukarna har kontroll över hanteringen av näringsämnen . |
Motivering
Markens bördighet är mindre beroende av en digital registrering av näringsämnen än respekt för god jordbrukspraxis som säkerställer att marken är i gott biologiskt skick. Jordbrukarna måste fortfarande ha kontroll över hanteringen av näringsämnen på gården, i enlighet med regelverket.
Ändringsrekommendation 28
Artikel 12.4
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, bland annat genom att fastställa delarna i det system för andelen permanent gräsmark, referensår och omställningsgrad enligt norm 1 som avses i bilaga III samt formatet och minimikraven på ingående delar och funktioner i verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk. |
|
Motivering
God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ska omfattas av förordningarna och inte av delegerade akter.
Ändringsrekommendation 29
Artikel 13.4 d
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
riskhantering enligt artikel 70, |
riskförebyggande åtgärder och riskhantering enligt artikel 70, |
Motivering
Riskförebyggande åtgärder, via agroekologiska metoder och en mindre grad av specialisering inom jordbruksföretag och regioner, kommer att göra gårdarna mer motståndskraftiga mot klimat- och hälsorisker. Kostsamma riskhanteringsåtgärder räcker inte för att göra jordbruksföretagen säkra.
Ändringsrekommendation 30
Artikel 15.4
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som fastställer en enhetlig grund för beräkning av den minskning av stöd som anges i punkt 1 för att säkerställa rätt fördelning av medlen till de stödberättigade stödmottagarna. |
|
Motivering
Fördelningen av direktstöd ska omfattas av förordningarna och inte av delegerade akter.
Ändringsrekommendation 31
Artikel 24.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till riktiga jordbrukare. |
Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till riktiga jordbrukare och även fortsättningsvis vara kopplade till marken . |
Motivering
Det är inte motiverat att kunna handla med rättigheter till offentliga bidrag utan koppling till köp eller uthyrning av jordbruksmark.
Ändringsrekommendation 32
Artikel 25
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna får bevilja stöd till småbrukare enligt medlemsstaternas definition i form av enhetsbelopp, vilket ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel. Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna. |
Medlemsstaterna ska bevilja stöd till småbrukare enligt medlemsstaternas definition i form av enhetsbelopp, vilket ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel. Enhetsbeloppet ska fastställas till en nivå som är tillräcklig för att skapa långsiktig hållbarhet på dessa gårdar. Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa kriterier för att definiera småbrukare och utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna. |
Motivering
Små jordbruksföretag spelar en viktig roll för att bevara sysselsättningen och dynamiken i regionerna och underhålla marken. Denna bestämmelse bör vara obligatorisk för medlemsstaterna.
Ändringsrekommendation 33
Artikel 28.6
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Stödet för miljösystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd per stödberättigande hektar och ska beviljas som antingen |
Stödet för miljösystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd per stödberättigande hektar och ska beviljas som antingen |
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
För att uppmuntra jordbrukarna att behålla eller utveckla miljövänliga metoder bör stödet gå utöver de extra produktionskostnader som kan kopplas till de goda metoderna.
Ändringsrekommendation 34
Artikel 29
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
1. Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till riktiga jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
1. Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till riktiga jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
||||
2. Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra deras konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet. |
2. Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med följande mål:
|
||||
3. Det kopplade inkomststödet ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd per hektar eller djur. |
3. Det kopplade inkomststödet ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd med ett tak per hektar eller djur. |
Motivering
Kopplat stöd bör omfatta såväl områden med svårigheter som produktion i svårigheter och syfta till att bibehålla produktionen snarare än att expandera den, vilket motiverar att stödet får ett tak per jordbruksföretag.
Ändringsrekommendation 35
Artikel 30
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl: spannmål, oljeväxter, proteingrödor, trindsädesslag, lin, hampa, ris, nötter, stärkelsepotatis, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid och andra energi- och industrigrödor, med undantag för träd, som används för produktion av produkter som kan ersätta fossila material . |
Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl: spannmål, oljeväxter med undantag för grödor avsedda för produktion av agrobränslen , proteingrödor, trindsädesslag, rena foderbaljväxter eller foderbaljväxter blandade med gräsväxter, gräsmark, lin, hampa, ris, nötter, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, griskött, fjäderfä , olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid som odlas på åkermark . |
Motivering
Kopplat stöd bör gynna alla baljväxter. Det bör inte utesluta griskött och fjäderfä, i motsats till grödor avsedda för produktion av agrobränslen.
Ändringsrekommendation 36
Artikel 40
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Obligatoriska och frivilliga sektorsspecifika interventionstyper |
Obligatoriska och frivilliga sektorsspecifika interventionstyper |
1. De sektorsspecifika interventionstyperna inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 39 a och den sektor för biodling som avses i artikel 39 b ska vara obligatoriska för varje medlemsstat. |
1. De sektorsspecifika interventionstyperna inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 39 a och den sektor för biodling som avses i artikel 39 b ska vara obligatoriska för varje medlemsstat. |
2. Den sektorsspecifika interventionstypen inom den sektor för vin som avses i artikel 39 c ska vara obligatorisk för de medlemsstater som förtecknas i bilaga V. |
2. Den sektorsspecifika interventionstypen inom den sektor för vin som avses i artikel 39 c ska vara obligatorisk för de medlemsstater som förtecknas i bilaga V. |
3. Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f. |
3. Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f. |
4. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 får endast genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 f inom humlesektorn om den medlemsstaten i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken beslutar att inte genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 d. |
4. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 får endast genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 f inom humlesektorn om den medlemsstaten i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken beslutar att inte genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 d. |
5. De medlemsstater som anges i artikel 82.4 får endast genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses artikel 39 f inom sektorn för olivolja och bordsdruvor om de medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken beslutar att inte genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 e. |
5. De medlemsstater som anges i artikel 82.4 får endast genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses artikel 39 f inom sektorn för olivolja och bordsdruvor om de medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken beslutar att inte genomföra den sektorsspecifika interventionstyp som avses i artikel 39 e. |
|
6. Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inbegripa interventioner för att förebygga kriser och hantera risker inom alla sektorer, i syfte att motverka och åtgärda kriser i sektorn. Dessa mål knyter an till de särskilda målen i artikel 6.1 a, b och c. Interventionerna ska göra det lättare för producent-, bransch- och samarbetsorganisationer att delta i systemet. |
|
7. Utifrån EU-omfattande gemensamma riktlinjer ska medlemsstaterna införa verktyg i sina strategiska planer såsom standardiserade observationsorgan för pris och produktionskostnader som gör det möjligt att inhämta information om hur marknaderna utvecklas. |
Motivering
Möjligheten att genomföra interventioner för att förebygga och hantera risker måste utvidgas till alla sektorer. Det bör inrättas verktyg såsom standardiserade observationsorgan för pris och produktionskostnader, som vid behov kan sända varningssignaler om jordbruksmarknadernas utveckling.
Ändringsrekommendation 37
Artikel 43.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
När det gäller de mål som anges i artikel 42 a–h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: |
När det gäller de mål som anges i artikel 42 a–h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
För jordbrukarnas och allmänhetens hälsa är det dags att avsevärt minska användningen av bekämpningsmedel. Mångfald av genetiska resurser är en garanti för motståndskraft.
Ändringsrekommendation 38
Artikel 49
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Interventionstyper inom biodlingssektorn och ekonomiskt stöd från unionen […] |
Interventionstyper inom biodlingssektorn och ekonomiskt stöd från unionen […] |
2. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av särskilda mål och interventionstyper. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. […] |
2. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av särskilda mål och interventionstyper. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. […] |
4. Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst 50 % av utgifterna. Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna. […] |
4. Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst 50 % av utgifterna , med undantag för de yttersta randområdena där taket kommer att vara 85 % . Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna. […] |
Motivering
I de yttersta randområdena riskerar en minskad samfinansiering från EU i jämförelse med tidigare programperioder att hota genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen och skulle leda till att dessa regioners egen finansiering måste fördubblas för EU-projekt.
Ändringsrekommendation 39
Artikel 52.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Interventionstyper inom vinsektorn |
Interventionstyper inom vinsektorn |
||||
För varje mål som valts bland målen i artikel 51 i ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: |
För varje mål som valts bland målen i artikel 51 i ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: |
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
Vinodling är en av de sektorer som använder mest bekämpningsmedel, och denna användning måste omgående minskas.
Ändringsrekommendation 40
Artikel 64
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Interventionstyper för landsbygdsutveckling |
Interventionstyper för landsbygdsutveckling |
||||
Interventionstyperna i detta kapitel ska vara följande: |
Interventionstyperna i detta kapitel ska vara följande: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Ändringsrekommendation 41
Artikel 65.6
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna ska kompensera stödmottagarna för de kostnader och inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till. Vid behov får de även täcka transaktionskostnader. i vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd som ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet. Stöden ska beviljas årligen. |
Medlemsstaterna ska kompensera stödmottagarna utöver de kostnader och inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till. Vid behov får de även täcka transaktionskostnader. i vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd som ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet. Stöden ska beviljas årligen. |
Motivering
För att främja en omfattande övergång till mer motståndskraftiga produktionsmetoder behövs ett stöd som fungerar som incitament, och stödet till goda metoder bör inte begränsas till att täcka förlorade vinster.
Ändringsrekommendation 42
Artikel 68.2
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan eller liknande instrument. |
Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan eller liknande instrument. Stödet ska beviljas på villkor av de (i förväg) förutsedda miljöeffekter som härleds från en miljökonsekvensbedömning. |
Motivering
Offentliga medel kan inte utnyttjas för investeringar som skulle få en negativ inverkan på miljön. För att förhindra att stödmottagarna blir tvungna att betala tillbaka medlen eftersom miljöeffekterna visar sig vara värre i efterhand än vad som ursprungligen beräknades bör villkoret tillämpas i förväg.
Ändringsrekommendation 43
Artikel 68.3
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande: |
Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
Det är viktigt att även investeringar i större infrastrukturer som ingår i regionala utvecklingsstrategier är stödberättigande.
Ändringsrekommendation 44
Artikel 71
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Leader 1. Medlemsstaterna ska bevilja ett stöd till förmån för Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR]. Genom Ejflu kan medlemsstaterna bevilja ett stöd till åtgärder som bidrar till ett eller flera av de mål som fastställts i artikel 6 även vid sidan av de alternativ som avses i kapitel IV avsnitt 1. Beslutet om godkännande av en strategi för lokal utveckling omfattar även de åtgärder som strategin omfattar. |
Motivering
Med en finansieringsram på 5 % av Ejflu kan Leader genomföras på ett effektivare sätt genom flexiblare och mer oberoende regler som är externa i förhållande till nationella strategiska planer (regionala operativa planer).
Ändringsrekommendation 45
Artiklarna 71.1 och 71.5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
1. Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR] , och att främja kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete. […] |
1. Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokal utveckling, och att främja kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete. […] |
5. Om stödet betalas ut som ett totalbelopp ska medlemsstaterna säkerställa att unionens regler och krav som gäller för liknande åtgärder som omfattas av andra interventionstyper följs. Denna punkt gäller inte Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR]. |
5. Om stödet betalas ut som ett totalbelopp ska medlemsstaterna säkerställa att unionens regler och krav som gäller för liknande åtgärder som omfattas av andra interventionstyper följs. |
Motivering
Med en finansieringsram på 5 % av Ejflu kan Leader genomföras på ett effektivare sätt genom flexiblare och mer oberoende regler som är externa i förhållande till nationella strategiska planer (regionala operativa planer).
Ändringsrekommendation 46
Artikel 74.5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Stödberättigande utgifter för ett finansieringsinstrument ska vara det totala bidragsbelopp som betalats ut inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller, när det gäller garantier, avsatts enligt garantiavtalen av finansieringsinstrumentet under stödberättigandeperioden, om detta belopp motsvarar |
Stödberättigande utgifter för ett finansieringsinstrument ska vara det totala bidragsbelopp som betalats ut inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller, när det gäller garantier, avsatts enligt garantiavtalen av finansieringsinstrumentet under stödberättigandeperioden, om detta belopp motsvarar |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Vid tillämpningen av led b i denna punkt ska multiplikatorförhållandet fastställas i en försiktig förhandsbedömning av riskerna och godkännas i det relevanta finansieringsavtalet. Multiplikatorförhållandet kan ses över, om detta är motiverat på grund av senare förändringar av marknadsvillkoren. En sådan översyn får inte ha retroaktiv verkan. |
Vid tillämpningen av led b i denna punkt ska multiplikatorförhållandet fastställas i en försiktig förhandsbedömning av riskerna och godkännas i det relevanta finansieringsavtalet. Multiplikatorförhållandet kan ses över, om detta är motiverat på grund av senare förändringar av marknadsvillkoren. En sådan översyn får inte ha retroaktiv verkan. |
||||
Vid tillämpningen av led d i denna punkt ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade. Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder, i enlighet med artikel 53.3 i förordning (EU) [CPR] väljs genom direkt tilldelning av kontrakt, ska det belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till dessa organ och som kan deklareras som stödberättigande utgift omfattas av ett tröskelvärde på [upp till 5 %] av det totala bidragsbelopp som inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken betalats till slutmottagarna i lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsatts enligt garantiavtal. |
Vid tillämpningen av led d i denna punkt ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade. Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder, i enlighet med artikel 53.3 i förordning (EU) [CPR] väljs genom direkt tilldelning av kontrakt, ska det belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till dessa organ och som kan deklareras som stödberättigande utgift omfattas av ett tröskelvärde på [upp till 5 %] av det totala bidragsbelopp som inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken betalats till slutmottagarna i lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsatts enligt garantiavtal. |
||||
Detta tröskelvärde ska inte tillämpas om valet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om det i den konkurrensutsatta upphandlingen fastställs att förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna kommer att bli högre. Om arrangemangsavgifter eller någon del av dessa belastar slutmottagarna ska de inte deklareras som stödberättigande utgifter. |
Detta tröskelvärde ska inte tillämpas om valet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om det i den konkurrensutsatta upphandlingen fastställs att förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna kommer att bli högre. Om arrangemangsavgifter eller någon del av dessa belastar slutmottagarna ska de inte deklareras som stödberättigande utgifter. |
Motivering
Det bör vara möjligt att använda finansieringsinstrument för att skaffa fram rörelsekapital i händelse av extrema vädersituationer eller marknadskriser.
Ändringsrekommendation 47
Artikel 85.2
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Den högsta Ejflu-bidragsnivån ska vara |
Den högsta Ejflu-bidragsnivån ska vara |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Den minsta Ejflu-bidragsnivån ska vara 20 %. |
|
Motivering
Samfinansieringen från Ejflu måste ligga kvar på samma nivåer som i dag. Dessutom måste man överväga att höja stödet från Ejflu i regioner vars avfolkningsnivåer är högre än EU-genomsnittet.
Ändringsrekommendation 48
Artikel 86.2
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Minst 30 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e och f i denna förordning, utom för interventioner enligt artikel 66. |
Minst 30 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e och f i denna förordning, utom för interventioner enligt artikel 66 , samt riskhanteringsverktyg (artikel 70) och stöd till investeringar (artikel 68) . |
Motivering
Miljö- och klimatmålen måste respekteras.
Ändringsrekommendation 49
Artikel 86.5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
De vägledande ekonomiska anslagen för det kopplade inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 ska begränsas till högst 10 % av de belopp i bilaga VII. |
De vägledande ekonomiska anslagen för det kopplade inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 ska begränsas till högst 13 % av de belopp i bilaga VII. |
Genom undantag från det första stycket får medlemsstater som enligt artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 använt mer än 13 % av sitt årliga nationella tak enligt bilaga II till denna förordning besluta att för kopplat inkomststöd använda mer än 10 % av det belopp som anges i bilaga VII. Motsvarande procentsats får inte överstiga den procentsats som kommissionen har godkänt för frivilligt kopplat stöd för ansökningsår 2018. |
Genom undantag från det första stycket får medlemsstater som enligt artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 använt mer än 13 % av sitt årliga nationella tak enligt bilaga II till denna förordning besluta att för kopplat stöd använda mer än 13 % av det belopp som anges i bilaga VII. Motsvarande procentsats får inte överstiga den procentsats som kommissionen har godkänt för frivilligt kopplat stöd för ansökningsår 2018. |
Den procentsats som avses i första stycket får höjas med högst 2 % under förutsättning att det belopp som motsvarar den procentsats som överstiger 10 % tilldelas för stöd till produktion av proteingrödor enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1. |
Den procentsats som avses i första stycket får höjas med högst 2 % under förutsättning att det belopp som motsvarar den procentsats som överstiger 13 % tilldelas för stöd till produktion av proteingrödor , särskilt baljväxter, enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1. |
Det belopp som ingår i den godkända strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som följer av tillämpningen av första och andra stycket ska vara bindande. |
Det belopp som ingår i den godkända strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som följer av tillämpningen av första och andra stycket ska vara bindande. |
Ändringsrekommendation 50
Artikel 86
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
[…] 8. De vägledande ekonomiska anslagen för det omfördelande sysselsättningsstöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 artikel 26 ska utgöra minst 30 % av beloppen i bilaga VII. 9. De vägledande ekonomiska anslagen för de klimat- och miljöprogram som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 3 artikel 28 ska utgöra minst 30 % av beloppen i bilaga VII. 10. Högst 10 % av Ejflus totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för de riskhanteringsverktyg som definieras i artikel 70 i denna förordning. 11. Högst 10 % av Ejflus medel för den strategiska planen ska reserveras för investeringar (artikel 68). 12. Finansieringsramen för Ejflu ska innehålla ett särskilt tillägg för landsbygdsområden med låga befolkningsnivåer. |
Motivering
Vi måste ta i beaktande inte bara de utmaningar som följer av klimatförändringarna utan även andra stora svårigheter som landsbygdsområdena brottas med, t.ex. avfolkningen.
Ändringsrekommendation 51
Artikel 90.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
1. Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra |
1. Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra |
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
Liksom påpekats i tidigare yttranden motsätter sig kommittén denna möjlighet till överföring från den andra till den första pelaren, vilket strider mot landsbygdsområdenas intressen.
Ändringsrekommendation 52
Artikel 91
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken Medlemsstaterna ska upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt denna förordning för att genomföra unionens stöd som finansieras ur EGFJ och Ejflu för uppfyllelse av de särskilda mål i artikel 6. |
Strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken Medlemsstaterna ska upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt denna förordning för att genomföra unionens stöd som finansieras ur EGFJ och Ejflu för uppfyllelse av de särskilda mål i artikel 6. |
På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I. |
På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I. |
För att uppnå dessa mål ska medlemsstaterna fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i avdelning III. Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2027. |
För att uppnå dessa mål ska medlemsstaterna fastställa landsbygdsutvecklingsprogram som, åtminstone när det gäller de yttersta randområdena, ska utarbetas på den lämpligaste geografiska nivån, på grundval av de interventionstyper som anges i avdelning III. Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2027. |
Motivering
När det gäller fastställandet och förvaltningen av landsbygdsutvecklingsprogrammen är det nödvändigt att stärka ett regionalt tillvägagångssätt, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Den strategiska planen bör genomföras genom landsbygdsutvecklingsplaner på den lämpligaste geografiska nivån.
Ändringsrekommendation 53
Artikel 102
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||
Modernisering |
Modernisering |
||||||||
En beskrivning av de inslag som säkerställer en modernisering av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ska särskilt innehålla följande: |
En beskrivning av de inslag som säkerställer den modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g samt en agroekologisk övergång ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ska särskilt innehålla följande: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Motivering
Modernisering av jordbruksföretag bör ske inom ramen för den agroekologiska övergången, med hjälp av teknisk och social innovation.
Ändringsrekommendation 54
Artikel 93
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Varje medlemsstat ska upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela landets territorium. I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas på regional nivå ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå. |
Varje medlemsstat ska upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela landets territorium. I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas på regional nivå eller genomförs genom regionala program för landsbygdsutveckling ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå. |
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 55
Artikel 95.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla följande delar: |
Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla följande delar: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 56
Artikel 106
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Godkännande av den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken |
Godkännande av den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken , inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling |
1. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den 1 januari 2020. |
1. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den 1 januari 2020. |
2. Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen. |
2. Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen. |
3. Beroende på resultaten av den bedömning som avses i punkt 2 får kommissionen sända observationer till medlemsstaterna inom tre månader från det att den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har lämnats in. Medlemsstaten ska förse kommissionen med alla ytterligare uppgifter som behövs och om nödvändigt revidera förslaget till plan. |
3. Beroende på resultaten av den bedömning som avses i punkt 2 får kommissionen sända observationer till medlemsstaterna inom tre månader från det att den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken har lämnats in. Medlemsstaten och regionerna ska förse kommissionen med alla ytterligare uppgifter som behövs och om nödvändigt revidera förslaget till plan. |
4. Kommissionen ska godkänna förslaget till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och kommissionen anser att planen är förenlig med de allmänna principerna i unionsrätten, de krav som anges i denna förordning, de bestämmelser som antas i enlighet med denna förordning och i förordning (EU) nr [den horisontella förordningen]. |
4. Kommissionen ska godkänna förslaget till strategisk plan – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och kommissionen anser att planen är förenlig med de allmänna principerna i unionsrätten, de krav som anges i denna förordning, de bestämmelser som antas i enlighet med denna förordning och i förordning (EU) nr [den horisontella förordningen]. |
5. Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast åtta månader efter att medlemsstaten lämnade in den. Godkännande ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 101 c och i bilagorna I–IV till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.2 a–d. I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. i sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107. |
5. Varje strategisk plan – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast åtta månader efter att medlemsstaten lämnade in den. Godkännande ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 101 c och i bilagorna I–IV till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.2 a–d. I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. i sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107. |
6. Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139. |
6. Varje strategisk plan – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139. |
7. De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen. |
7. De strategiska planerna – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen. |
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 57
Artikel 107
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Ändring av den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken |
Ändring av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – för den gemensamma jordbrukspolitiken |
1. Medlemstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen. |
1. Medlemstaterna och regionerna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen. |
2. En begäran om ändring av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vederbörligen motiveras och ska särskilt ange vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt. |
2. En begäran om ändring av strategiska planer – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vederbörligen motiveras och ska särskilt ange vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt. |
3. Kommissionen ska bedöma ändringens överensstämmelse med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med förordning (EU) [HZR] och hur effektivt den bidrar till de särskilda målen. |
3. Kommissionen ska bedöma ändringens överensstämmelse med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med förordning (EU) [HZR] och hur effektivt den bidrar till de särskilda målen. |
4. Kommissionen ska godkänna den begärda ändringen till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och kommissionen anser att den ändrade planen är förenlig med de allmänna principerna i unionsrätten, de krav som anges i denna förordning, de bestämmelser som antas i enlighet med denna förordning, och de bestämmelser som antagits enligt den och förordning (EU) nr [den horisontella förordningen]. |
4. Kommissionen ska godkänna den begärda ändringen till den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken förutsatt att all nödvändig information har lämnats in och kommissionen anser att den ändrade planen är förenlig med de allmänna principerna i unionsrätten, de krav som anges i denna förordning, de bestämmelser som antas i enlighet med denna förordning, och de bestämmelser som antagits enligt den och förordning (EU) nr [den horisontella förordningen]. |
5. Kommissionen kan komma med synpunkter inom 30 arbetsdagar efter inlämning av begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaten ska förse kommissionen med alla nödvändiga kompletterande uppgifter. |
5. Kommissionen kan komma med synpunkter inom 30 arbetsdagar efter inlämning av begäran om ändring av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaten ska förse kommissionen med alla nödvändiga kompletterande uppgifter. |
6. Om synpunkterna beaktats på ett adekvat sätt ska kommissionen godkänna begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inom tre månader efter det att den lämnats in av medlemsstaten. |
6. Om synpunkterna beaktats på ett adekvat sätt ska kommissionen godkänna begäran om ändring av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken inom tre månader efter det att den lämnats in av medlemsstaten. |
7. En begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som fastställas av kommissionen i enlighet med artikel 109. |
7. En begäran om ändring av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som fastställas av kommissionen i enlighet med artikel 109. |
8. Varje ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139. |
8. Varje ändring av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139. |
9. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen. |
9. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen. |
10. När det gäller ändringar som är rent tekniska eller redaktionella eller är uppenbara misstag som inte påverkar genomförandet av politiken och interventionerna ska inte betraktas som en begäran om ändring. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser. |
10. När det gäller ändringar som är rent tekniska eller redaktionella eller är uppenbara misstag som inte påverkar genomförandet av politiken och interventionerna ska inte betraktas som en begäran om ändring. Medlemsstaterna och regionerna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser. |
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 58
Artikel 110
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||
1. Medlemsstaterna ska utse en förvaltande myndighet för sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
1. Medlemsstaterna ska utse en eller flera förvaltande myndigheter för genomförandet av den strategiska planen – inbegripet, i förekommande fall, de regionala programmen för landsbygdsutveckling – inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
||||||||||||
Medlemsstaten ska se till att ett relevant förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats på ett sätt som säkerställer en klar fördelning och ett klart åtskiljande av funktionerna mellan den förvaltande myndigheten och övriga organ. Medlemsstaterna ska ansvara för att systemen fungerar effektivt under hela perioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
Medlemsstaten ska se till att ett relevant förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats på ett sätt som säkerställer en klar fördelning och ett klart åtskiljande av funktionerna mellan den förvaltande myndigheten och övriga organ. Medlemsstaterna ska ansvara för att systemen fungerar effektivt under hela perioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
||||||||||||
2. Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt. Den ska särskilt se till att |
2. De förvaltande myndigheterna ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt. De ska särskilt se till att |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Medlemsstaten eller den förvaltande myndigheten får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
3. Medlemsstaten eller de förvaltande myndigheterna får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
||||||||||||
4. Om en del av dess arbetsuppgifter delegeras till ett annat organ ska den förvaltande myndigheten fortfarande ha det fulla ansvaret för att de arbetsuppgifterna förvaltas och fullgörs på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten ska se till att det finns lämpliga bestämmelser för att det andra organet ska kunna få tillgång till alla de uppgifter och all den information som krävs för att utföra dessa uppgifter. |
4. Om en del av dess arbetsuppgifter delegeras till ett annat organ ska den förvaltande myndigheten fortfarande ha det fulla ansvaret för att de arbetsuppgifterna förvaltas och fullgörs på ett effektivt och korrekt sätt. Den förvaltande myndigheten ska se till att det finns lämpliga bestämmelser för att det andra organet ska kunna få tillgång till alla de uppgifter och all den information som krävs för att utföra dessa uppgifter. |
||||||||||||
5. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k. |
5. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k. |
||||||||||||
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. |
Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. |
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 59
Artikel 111
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté) före inlämnandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
Medlemsstaten och de regionala förvaltningsmyndigheterna ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté) före inlämnandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
Motivering
Se ändringsrekommendation 24.
Ändringsrekommendation 60
Artikel 114
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Prestationsövervakning 1. Medlemsstaterna kan fastställa tvååriga delmål för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken genom undantag från artikel 115.1 b i denna förordning och övervaka dem med samma frekvens i prestationsrapporterna för de år då målen måste uppnås. |
Motivering
Delmålen för resultatindikatorerna ska vara minst tvååriga.
Ändringsrekommendation 61
Ny bilaga 0: Resultatmål som är gemensamma för de nationella strategiska planerna
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||
|
|
Motivering
Klimatutmaningarna gör det nödvändigt att jordbruksodlingen och djurhållningen minskar sina utsläpp avsevärt fram till 2027. En kvantifierad indikator är syftet med bilagan.
Ändringsrekommendation 62
Ny bilaga 0: Resultatmål som är gemensamma för de nationella strategiska planerna
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Miljö, livsmedel: En fördubbling jämfört med 2017 av den areal som utnyttjas för ekologiskt jordbruk i medlemsstaten, eller minst 30 % av den utnyttjade jordbruksarealen i medlemsstaten |
Motivering
För att hantera utmaningar som rör miljön och folkhälsan och för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och minska andelen import bör de arealer som odlas ekologiskt öka avsevärt.
Ändringsrekommendation 63
Ny bilaga 0: Resultatmål som är gemensamma för de nationella strategiska planerna
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Biologisk mångfald, hälsa: Minskning med minst 30 % av användning av kemiska bekämpningsmedel i medlemsstaten jämfört med 2017. |
Motivering
För att hantera utmaningar som rör miljön och folkhälsan bör man fram till 2027 avsevärt minska användningen av bekämpningsmedel.
Ändringsrekommendation 64
Ny bilaga 0: Resultatmål som är gemensamma för de nationella strategiska planerna
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Vatten: 100 % av ytvattnet och grundvattnet i medlemsstaten uppfyller kraven i nitratdirektivet utan undantag |
Motivering
Detta är en fråga som rör folkhälsan och kostnaden för tillgång till dricksvatten för konsumenterna. Nitratdirektivet trädde i kraft 1991 och följs ännu inte överallt. Detta måste uppnås senast 2027.
Ändringsrekommendation 65
Ny bilaga 0: Resultatmål som är gemensamma för de nationella strategiska planerna
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Djurskydd, hälsa: Successiv och planerad minskning av burhållning i hela EU |
Motivering
För att hantera utmaningar som rör djurhållning, men även folkhälsan (antibiotika) måste man senast 2027 övergå till mer omfattande produktionsmetoder utan burar, vilka redan existerar.
Ändringsrekommendation 66
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad ekonomisk, miljömässig, klimatmässig och resurseffektiv prestation . |
Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad ekonomisk, miljömässig, klimatmässig , effektiv och hållbar användning av resurser . |
Motivering
En hållbar användning av resurser är viktig för att förbättra den ekonomiska och miljömässiga produktiviteten på medellång och lång sikt.
Ändringsrekommendation 67
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.3
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik inom jordbruket genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
Modernisering och digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik inom jordbruket och för en ekologisk eller klimatmässig övergång genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
Motivering
Digitaliseringen och moderniseringen av jordbruk måste göras inom en ekologisk och klimatmässig ram.
Ändringsförslag 68
Bilaga 1 – Särskilda mål inom EU
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Öka konkurrenskraften och marknadsorienteringen, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering. |
Öka den ekonomiska, sociala, miljömässiga och territoriella konkurrenskraften och marknadsorienteringen, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering samt spridning av hållbara produktionsmetoder . |
Motivering
Den konkurrenskraft man eftersträvar är inte bara ekonomisk.
Ändringsrekommendation 69
Bilaga 1 – Effektindikatorer I.6
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Öka jordbruksföretagens produktivitet: Total faktorproduktivitet |
Öka jordbruksföretagens produktivitet , livsmedelstryggheten i Europa, livsmedelssäkerheten, jordbruksföretagens motståndskraft och den territoriella sammanhållningen : Total faktorproduktivitet inklusive externa effekter. |
Ändringsrekommendation 70
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.9
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för att förbättra resursanvändningens effektivitet och hållbarhet. |
Motivering
Moderniseringen av jordbruksföretag bör göras genom att förbättra produktionssystemens hållbarhet.
Ändringsrekommendation 71
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.13a
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
R.13a: Minskning av utsläppen av växthusgaser från grödor: andelen jordbruksföretag som minskat sin användning av kvävehaltigt konstgödsel med minst 50 %. |
Motivering
Utsläpp av dikväveoxid från kvävegödselmedel är en mycket viktig källa till utsläpp (de står för nästan 50 % av växthusgaserna från jordbruket). Dessutom förbrukar produktionen av kvävehaltigt konstgödsel stora mängder energi.
Ändringsrekommendation 72
Bilaga 1 – Effektindikatorer R.14
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel jordbruksmark under åtagande att minska utsläpp och bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.) |
Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel jordbruksmark under åtagande att minska utsläpp och bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.) , ökningstakten avseende mark som utnyttjas för odling av (rena eller blandade) baljväxter . |
Motivering
Odling av baljväxter möjliggör en effektiv bindning av kol i marken, även blandat med gräsväxter på gräsmark.
Ändringsförslag 73
Bilaga 1 – Särskilda mål inom EU
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft. |
Främja hållbar förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft. |
Motivering
Självförklarande.
Ändringsrekommendation 74
Bilaga 1 – Effektindikatorer I.16
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||
Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i grundvatten |
Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i yt- och grundvatten |
||||||
|
|
Motivering
Ytvatten bör också ingå i indikatorerna för att faktiskt spegla situationen och dess utveckling. Nitratdirektivet måste omgående följas överallt.
Ändringsrekommendation 75
Bilaga 1 – Effektindikatorer I.16a
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Minska användningen av mineral- och konstgödselmedel: Försäljning av mineral- och konstgödselmedel |
Motivering
För att ge marken nytt liv genom att öka mängden organiskt material i jorden, vilket också binder kol, bör man prioritera jordbruksmetoder som minskar användningen av mineral- och konstgödselmedel, som dessutom förbrukar mycket energi och släpper ut stora mängder växthusgaser.
Ändringsrekommendation 76
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.18
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Förbättra marken: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförvaltning |
Förbättra marken: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförbättring |
Motivering
Framgår av texten och målet.
Ändringsrekommendation 77
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.21
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Hållbar näringsämneshantering: Andel jordbruksmark under åtagande rörande förbättrad näringsämneshantering |
Hållbar näringsämneshantering: Andel jordbruksmark under åtagande rörande hållbar näringsämneshantering |
Motivering
Självförklarande.
Ändringsrekommendation 78
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.21a
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
R.21a: Minskad användning av organiska gödselmedel och mineral- och konstgödselmedel: Andel jordbruksmark som omfattas av specifika åtgärder som leder till en minskad användning gödselmedel. |
Motivering
En hållbar hantering av näringsämnen måste omfatta en minskad användning av mineral- och konstgödselmedel.
Ändringsrekommendation 79
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.25
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
R.25 Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för skogsskydd och skogsförvaltning |
R.25 Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för hållbart skogsskydd och hållbar skogsförvaltning |
Motivering
Alltför många skogar förvaltas allt mer intensivt, med negativa effekter på miljön och den biologiska mångfalden.
Ändringsrekommendation 80
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.37
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Hållbar användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker och effekter från bekämpningsmedel |
Hållbar användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker med och effekter av bekämpningsmedel |
Ändringsrekommendation 81
Bilaga 1 – Resultatindikatorer R.37a
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
R.37a Ökning av antalet ekologiska gårdar: antal gårdar som fått stöd för att ställa om till ekologiskt jordbruk |
Motivering
För att hantera utmaningar som rör miljön och folkhälsan och för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och minska andelen import bör de arealer som odlas ekologiskt öka avsevärt.
Ändringsrekommendation 82
Bilaga 3 – Krav och normer GAEC 1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Bevarande av permanent gräsmark på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal |
Bevarande av permanent gräsmark per jordbruksföretag med en maximal omvandlingsandel på 5–10 % per jordbruksföretag, med undantag för ”känslig” gräsmark med stor biologisk mångfald |
Motivering
För att målet ska kunna uppnås bör regeln tillämpas på gårdsnivå, med den flexibilitet som föreslås, och inte på regional nivå för att därmed undvika att en alltför stor omvandling av gräsmark på nivån under den regionala.
Ändringsrekommendation 83
Bilaga 3 – Normens huvudsakliga mål GAEC 5
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Hållbar hantering av näringsämnen |
|
Ändringsrekommendation 84
Bilaga 3 – Krav och normer GAEC 7
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Ingen barmark under de mest sårbara perioderna |
Ingen barmark under de sårbara perioderna |
Motivering
Marken bör täckas av växter så länge som möjligt under året för att skydda marken.
Ändringsrekommendation 85
Bilaga 3 – Krav och normer GAEC – ny
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
De enskilda jordbrukarnas efterlevnad av nationell sociallagstiftning avseende rättigheter för arbetstagare inom jordbruket |
Motivering
Självförklarande.
Ändringsrekommendation 86
Bilaga 12 – Mål O.13 och R.4
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft |
Främja hållbar förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft |
Motivering
För att skapa överensstämmelse med ändringsrekommendation 73.
COM(2018) 393 final
Ändringsrekommendation 87
Skäl 3
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål, och för att fastställa och utforma ramen för efterlevnad och kontroll av stödmottagarna. |
Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna och regionerna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål, och för att fastställa och utforma ramen för efterlevnad och kontroll av stödmottagarna. |
Motivering
De europeiska regionernas roll i förvaltningen av och genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bibehållas och stärkas för att anpassa de politiska valen till de specifika territoriella och sektoriella särdragen.
Ändringsrekommendation 88
Skäl 30
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör kommissionen också ha befogenhet att hålla inne betalningar. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, ha befogenhet att anta en genomförandeakt för att uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen. Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. |
När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör kommissionen också ha befogenhet att hålla inne betalningar. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå de gemensamma europeiska målen och målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, ha befogenhet att anta en genomförandeakt för att uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen. Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. |
Motivering
För att minska risken för en kapplöpning mot botten i samband med den ekologiska omställningen, liksom snedvridning av konkurrensen, bör kvantifierade mål som är gemensamma för de strategiska planerna tas upp i bilagan till förordningen.
Ändringsrekommendation 89
Skäl 55
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet när det gäller miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och djurrelaterade frågor. Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera samma spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner avseende villkor. |
Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet när det gäller miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och djurrelaterade frågor samt sociala rättigheter för anställda inom jordbruket . Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera samma spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner avseende villkor. |
Motivering
Det är viktigt att gårdar som tar emot offentliga medel inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken respekterar de anställdas sociala rättigheter.
Ändringsrekommendation 90
Artikel 15.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Finansiell disciplin |
Finansiell disciplin |
1. En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning och unionens finansiella bidrag till de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 f i denna förordning och som beviljats enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas. |
1. En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning och unionens finansiella bidrag till de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 f i denna förordning (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas. |
Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa justeringsgraden senast den 30 juni det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa justeringsgraden senast den 30 juni det kalenderår för vilket justeringsgraden är tillämplig. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
Motivering
Justeringsgraden för direktstöd som görs inom ramen för särskilda program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) bör undantas, eftersom förordning 228/2013 redan fastställer ett tak för detta stöd, vilket gör att det inte kan bidra till några kostnadsöverskridanden när det gäller vare sig programplanering eller genomförande.
Ändringsrekommendation 91
Artikel 32
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Automatiskt återtagande för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
Automatiskt återtagande för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
||||
1. Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det andra året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen. |
1. Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det tredje året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen. |
||||
2. Den del av de budgetåtaganden som ännu inte har avslutats vid slutdatumet för stödberättigande enligt artikel 80.3 i förordning (EU) …/… [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] eller för vilken ingen utgiftsdeklaration har lämnats in senast sex månader efter detta datum, ska automatiskt återtas. |
2. Den del av de budgetåtaganden som ännu inte har avslutats vid slutdatumet för stödberättigande enligt artikel 80.3 i förordning (EU) …/… [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] eller för vilken ingen utgiftsdeklaration har lämnats in senast sex månader efter detta datum, ska automatiskt återtas. |
||||
3. I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 3 . |
3. I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 4 . |
||||
4. Följande ska inte beaktas vid beräkningen av automatiskt återtagande: |
4. Följande ska inte beaktas vid beräkningen av automatiskt återtagande: |
||||
|
|
Motivering
Programmets och de berörda institutionella nivåernas komplexitet kräver ett återställande av N+3.
COM(2018) 394 final
Ändringsrekommendation 92
Nytt skäl efter skäl 38
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Med tanke på producenternas allt svagare ställning i livsmedelskedjan krävs det ett regelverk som förenar den gemensamma jordbrukspolitiken och konkurrenspolitiken i enlighet med artikel 42 i fördraget, enligt vilken den gemensamma jordbrukspolitikens mål har företräde. |
Motivering
För att respektera artikel 42 i fördraget.
Ändringsrekommendation 93
Nytt skäl efter skäl 38
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Med anledning av den ökade prisvolatiliteten på jordbruksprodukter, och med hänsyn tagen till den utvärdering av instrumenten som genomförts i samband med tidigare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt att revidera åtgärderna för förebyggande av marknadsstörningar. |
Motivering
Sektoriella kriser försvagar i alltför stor utsträckning jordbruksföretag och producentregioner. De bidrar till en minskning av antalet jordbruksföretag och gör unga människor mindre motiverade att välja jordbruksyrket. Det är nödvändigt att förbättra denna situation.
Ändringsrekommendation 94
Nytt skäl efter skäl 38
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Mot bakgrund av de ökande svängningarna på jordbruksmarknaderna och obalanserna mellan producenter, bearbetningsföretag och distributörer i fördelningen av mervärdet är det nödvändigt att bättre kartlägga och förutse utvecklingen av marknaderna. Som en utvidgning av de mekanismer som inrättats för flera sektorer ska europeiska observationsorgan inrättas för varje sektor. De ska analysera produktions-, import- och exportvolymerna, priser, marginaler och produktionskostnader. i händelse av marknadsstörningar ska observationsorganen meddela Europeiska kommissionen, som ska vidta åtgärder för att reglera produktionen i syfte att återställa balansen på marknaden och samtidigt respektera de skyldigheter som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
Motivering
Det är viktigt att ha tillgång till den information som krävs för att snabbt och effektivt reagera på störningar på marknaden, och för att minska budgetutgifterna som blir mycket höga när EU agerar i efterhand, vilket man har kunnat konstatera inom mejerisektorn sedan 2008.
Ändringsrekommendation 95
Artikel 1.4
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||||||||||
Förordning (EU) nr 1308/2013 ska ändras på följande sätt: […] |
Förordning (EU) nr 1308/2013 ska ändras på följande sätt: […] |
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
[…] |
[…] |
Motivering
Denna ändringsrekommendation införlivar principen i skäl 8 i förordning nr 2016/791: högre stöd tilldelas mindre utvecklade regioner, de mindre Egeiska öarna och de yttersta randområdena, med tanke på att diversifieringen av jordbruket där är begränsad och att det ofta är omöjligt att hitta vissa produkter i den berörda regionen.
Ändringsrekommendation 96
Artikel 119
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||
Obligatoriska uppgifter |
Obligatoriska uppgifter |
||||||||||||
1. Märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt punkterna 13, 15 och 16 i del II i bilaga VII och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska innehålla följande obligatoriska uppgifter: |
1. Märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt punkterna 13, 15 och 16 i del II i bilaga VII och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska innehålla följande obligatoriska uppgifter: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Motivering
Konsumenterna har, liksom för andra livsmedel, rätt till en mer detaljerad märkning, särskilt när det gäller näringsinnehållet och vinframställningsmetoderna.
Ändringsrekommendation 97
Artikel 152.1a
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||
Producentorganisationer |
Producentorganisationer |
||||
Med avvikelse från artikel 101.1 i EUF-fördraget får en producentorganisation som är erkänd enligt punkt 1 i den här artikeln planera produktionen, optimera produktionskostnaderna, släppa ut produkter på marknaden och förhandla om avtal avseende leveransen av jordbruksprodukter för sina medlemmars räkning, för hela eller en del av deras totala produktion. De verksamheter som avses i första stycket får utföras |
En producentorganisation som är erkänd enligt punkt 1 i den här artikeln får planera produktionen, optimera produktionskostnaderna, släppa ut produkter på marknaden och förhandla om avtal avseende leveransen av jordbruksprodukter för sina medlemmars räkning, för hela eller en del av deras totala produktion. De verksamheter som avses i första stycket får utföras |
||||
|
|
||||
|
|
Motivering
Uppgifterna och målen för de organisationer som fastställts inom den gemensamma jordbrukspolitiken omfattas inte av artikel 101 i EUF-fördraget (EU-domstolen, endivmålet). Det finns därför inget behov av att lägga till denna mening.
Ändringsrekommendation 98
Artikel 209.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
Undantag för den gemensamma jordbrukspolitikens mål och för jordbrukare och deras sammanslutningar |
Undantag för den gemensamma jordbrukspolitikens mål och för jordbrukare och deras sammanslutningar |
Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på de avtal, beslut och förfaranden som avses i artikel 206 i denna förordning och som är nödvändiga för att de mål som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget ska kunna uppnås. |
Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på de avtal, beslut och förfaranden som avses i artikel 206 i denna förordning och som är nödvändiga för att de mål som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget ska kunna uppnås. |
Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare, eller sammanslutningar av sådana sammanslutningar, eller producentorganisationer som är erkända enligt artikel 152 eller 161 i denna förordning eller sammanslutningar av producentorganisationer som är erkända enligt artikel 156 i denna förordning, vilka avser produktion eller försäljning av jordbruksprodukter eller utnyttjande av gemensamma anläggningar för lagring, behandling eller bearbetning av jordbruksprodukter, såvida inte förverkligandet av de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget äventyras. |
Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare, eller sammanslutningar av sådana sammanslutningar, eller producentorganisationer som är erkända enligt artikel 152 eller 161 i denna förordning eller sammanslutningar av producentorganisationer som är erkända enligt artikel 156 i denna förordning, vilka avser produktion eller försäljning av jordbruksprodukter eller utnyttjande av gemensamma anläggningar för lagring, behandling eller bearbetning av jordbruksprodukter, såvida inte förverkligandet av de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget äventyras. |
Denna punkt ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som medför en skyldighet att ta ut samma priser eller genom vilka konkurrensen sätts ur spel. |
|
Motivering
I linje med målet om en bättre fördelning av mervärdet längs hela livsmedelskedjan och om att stärka producenternas och deras sammanslutningars makt i detta sammanhang är det viktigt att punkten kan tillämpas på prisförhandlingar.
Ändringsrekommendation 99
Artikel 219.1
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas och förutsatt att andra tillgängliga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga. |
För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas och förutsatt att andra tillgängliga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga. |
När det vid sådana hot om marknadstörningar som avses i första stycket i denna punkt föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 228 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med första stycket i denna punkt. |
När det vid sådana hot om marknadstörningar som avses i första stycket i denna punkt föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 228 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med första stycket i denna punkt. |
Dessa tvingande skäl till skyndsamhet kan omfatta behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med eller förhindra marknadsstörningar, när hoten om marknadsstörningar uppkommer så snabbt eller oväntat att omedelbara åtgärder krävs för att det ändamålsenligt och effektivt ska gå att ta itu med situationen, eller när åtgärder skulle förhindra att sådana hot om marknadsstörningar materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena. |
Dessa tvingande skäl till skyndsamhet kan omfatta behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med eller förhindra marknadsstörningar, när hoten om marknadsstörningar uppkommer så snabbt eller oväntat att omedelbara åtgärder krävs för att det ändamålsenligt och effektivt ska gå att ta itu med situationen, eller när åtgärder skulle förhindra att sådana hot om marknadsstörningar materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena. |
Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning eller införa exportbidrag eller helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt. |
Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning eller helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt. |
Motivering
Exportbidrag är inte godtagbara för tredjeländer och kostar skattebetalarna mer än krisförebyggande åtgärder.
Ändringsrekommendation 100
Ny punkt efter artikel 219.4:
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||||
|
När marknadspriset faller under ett visst, flexibelt, tröskelvärde, som är knutet till de genomsnittliga produktionskostnaderna och fastställt av det europeiska observationsorganet för den berörda sektorns marknad, ska kommissionen beroende på situationen på marknaden och i den berörda sektorn inrätta stöd till producenter i den berörda sektorn, vilka under en fastställd period frivilligt ska minska sina leveranser jämfört med samma period föregående år.
|
Motivering
EU behöver verktyg för att reglera produktionsvolymerna i händelse av marknadsstörningar, verktyg som snabbt ger effekt, är billiga för EU:s budget och gör det möjligt för producenter att i framtiden undvika att sälja med förlust och att leva på sitt arbete, vilket säkerställer att sektorn är attraktiv för ungdomar.
Ändringsrekommendation 101
Artikel 226
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||||||||
|
Prestationsram 1. Kommissionen ska fastställa en prestationsram för rapportering, övervakning och utvärdering av prestationen när det gäller krishanteringsplanen under genomförandet. 2. Prestationsramen ska innehålla följande:
3 Resultatramen ska syfta till att
|
Motivering
Kommissionen bör definiera sin strategi i händelse av eventuella kriser så att den kan hållas ansvarig inför parlamentet och rådet. Ett klargörande av dess strategi är en väsentlig förutsättning för att medlemsstaterna i sin tur ska kunna fastställa sina prioriteringar.
Ändringsrekommendation 102
Artikel 226
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
|
Krishanteringsplan 1. Kommissionen ska fastställa en krishanteringsplan för genomförande av unionsstöd finansierat av EGFJ i syfte att möjliggöra ett uppfyllande av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som definieras i artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt marknadsstabiliseringsmålet. 2. Baserat på den rapport som definierar de typer av kriser som anges i artikel 225 c, samt det utvärderingsarbete som genomförs inom ramen för den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken, ska kommissionen definiera en interventionsstrategi för varje typ av kris. En swot-analys för vart och ett av de marknadsförvaltningsverktyg som definieras i denna förordning ska göras för att identifiera möjliga synergier mellan verktygen. 3. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att sätta kvantitativa mål och delmål, så att verktygen i denna förordning kan bidra till att uppnå de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget. Kommissionen ska överlämna ett förslag till en krishanteringsplan senast den 1 januari 2020 till Europaparlamentet och rådet. Baserat på denna plan ska medlemsstaterna överlämna sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen. 4. Krishanteringsplanen ska täcka perioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2027, med en klausul om halvtidsutvärdering den 30 juni 2024, då dess allmänna förenlighet med medlemsstaternas strategiska planer ska optimeras för en mer effektiv användning av offentliga medel och för att generera ett större mervärde för unionen. |
Motivering
Kommissionen bör definiera sin strategi i händelse av eventuella kriser så att den kan hållas ansvarig inför parlamentet och rådet. Ett klargörande av dess strategi är en väsentlig förutsättning för att medlemsstaterna i sin tur ska kunna fastställa sina prioriteringar.
Ändringsrekommendation 103
Artikel 4
Kommissionens textförslag |
ReK:s ändringsförslag |
||||||||||||
Ändring av förordning (EU) nr 228/2013 |
Ändring av förordning (EU) nr 228/2013 |
||||||||||||
I artikel 30 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande: |
I artikel 30 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande: |
||||||||||||
”2. För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med högst följande årliga belopp: |
”2. För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med högst följande årliga belopp: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. De belopp som fastställs för varje räkenskapsår för att finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitel III får inte överstiga följande belopp: |
3. De belopp som fastställs för varje räkenskapsår för att finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitel III får inte överstiga följande belopp: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
[…] |
[…] |
Motivering
Det är oacceptabelt att medlen för särskilda program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) minskas med 3,9 %, med tanke på de positiva bedömningarna av detta initiativ och Europeiska kommissionens åtagande om att behålla finansieringsnivån. Åtminstone de yttersta randområdena bör få behålla samma budgetanslag som under innevarande programperiod.
II. POLITISKA REKOMMENDATIONER
EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT
1. |
ReK riktar en uppmaning till EU om att göra den gemensamma jordbrukspolitiken till en konkurrenskraftig, modern, rättvis, hållbar och solidarisk jordbrukspolitik som tillgodoser jordbrukarnas, regionernas, konsumenternas och medborgarnas behov. |
2. |
ReK betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste få tillräcklig finansiering och motsätter sig därför minskningen av EU:s medel för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Om budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken minskas anser kommittén att det är möjligt att utnyttja medlen bättre genom att fördela direktstödet mer rättvist. |
3. |
Den föreslagna minskningen på 28 % av budgeten för landsbygdsutveckling är oacceptabel och går stick i stäv med målet om territoriell sammanhållning i EU. |
4. |
Kommittén anser att Ejflu bör återinföras i den gemensamma strategiska ramen. |
5. |
ReK upprepar behovet av en starkare synergi mellan Eruf, ESF och Ejflu för att underlätta innovation och stimulera skapandet av innovativa produktionskedjor inom jordbruket. |
6. |
ReK rekommenderar att man antar en agenda för landsbygd och stadsnära områden och ökar de sammanlagda medlen för landsbygdsutveckling, så att EU:s politik på samtliga områden bidrar till de ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningsmålen. Kommittén framhåller vidare den gemensamma jordbrukspolitikens roll såsom en politik som hindrar avfolkningen av landsbygden. |
7. |
En överföring av alltför många befogenheter till medlemsstaterna genom de nationella strategiska planerna skulle leda till en åternationalisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och till snedvridning av konkurrensen. Tillräcklig flexibilitet behövs för att säkerställa en platsbaserad strategi som tar itu med de särskilda behoven och särdragen hos jordbruksområden. |
8. |
ReK anser att gemensamma europeiska kvantitativa och mätbara mål för de nationella strategiska planerna bör ingå i förordningen. |
9. |
Regionerna bör spela en framträdande roll i styrningen av de strategiska planerna, särskilt när det gäller den andra pelaren. |
10. |
Kommittén påminner om att en reglering av marknaderna är effektivare och mindre kostsam än retroaktiva åtgärder. |
11. |
Frivilliga verktyg för krishantering som grundar sig på förvaltning av produktionsvolymer bör införas. |
12. |
Sektoriella operativa program bör inrättas på EU-nivå i stället för på medlemsstatsnivå, för att undvika snedvridningar mellan medlemsstater och sektorer. |
13. |
Kommittén efterlyser strikta EU-kriterier för medlemsstaternas definition av aktiva jordbrukare. |
14. |
Kommittén föreslår en full konvergens av direktstöden mellan medlemsstaterna snarast möjligt och senast 2027. |
15. |
Kommittén föreslår att den interna konvergensen, i de länder eller regioner som ännu inte har infört den, gradvis ska ökas genom att man stöder missgynnade regioner, för att vara fullständig 2026. |
16. |
ReK stöder förslaget om införande av ett tak för direktstöd och föreslår att man tar hänsyn till högst 50 % av kostnaderna enbart för arbetstagare för att förena takets effektivitet med beaktandet av sysselsättningen. |
17. |
Kommittén stöder inrättandet av ett obligatoriskt omfördelningsstöd och föreslår att omfattningen ökas med minst 30 % av medlen i den första pelaren. |
18. |
Mot bakgrund av svårigheten att locka ungdomar till jordbruksyrket föreslår vi att bonusen för unga jordbrukare görs obligatorisk för medlemsstaterna. |
19. |
Kommittén föreslår att taket på 13 % (+ 2 % för proteingrödor) av det nationella anslaget för kopplat stöd behålls i syfte att förhindra att jordbruksverksamhet läggs ned på landsbygden, stärka självförsörjningen vad gäller livsmedel i EU, uteslutande rikta in stödet på hållbara produkter och produktionsmetoder och undanta produktion av agrobränslen och vissa andra icke-prioriterade produktioner. |
20. |
ReK föreslår att det särskilda stödet till små jordbrukare ska göras obligatoriskt för medlemsstaterna och att definitionen av små jordbrukare, stödbeloppet och finansieringsramen anpassas. |
21. |
Kommittén välkomnar utvidgningen av villkorligheten så att den omfattar hela grundstödet och utvidgningen av detta, inbegripet årligt växelbruk. |
22. |
Kommittén efterlyser en utvidgad villkorlighet med avseende på rättigheterna för arbetstagare inom jordbruket och på lagstiftningen om djurs välbefinnande. |
23. |
ReK föreslår att man återinför kravet på minst 7 % icke-produktiva områden med ekologiskt fokus per jordbruksföretag. |
24. |
Kommittén ställer sig bakom principen om miljöordningar och föreslår att minst 30 % av de nationella anslagen för stöd ska användas för dessa. |
25. |
Kommittén föreslår att samtliga nationella strategiska planer ska uppnå minimitröskeln på 40 % av den totala finansieringsramen för den gemensamma jordbrukspolitiken som ska bidra till klimat- och miljömålen. |
26. |
Kommittén vill se att de nuvarande medfinansieringssatserna för den andra pelaren bibehålls, med en nivå på 80 % för de fyra följande åtgärderna: miljöåtgärder i jordbruket, ekologiskt jordbruk, Natura 2000 och samarbetsåtgärder. |
27. |
ReK motsätter sig möjligheten till överföring från den andra till den första pelaren, vilket strider mot landsbygdsområdenas intressen, och förespråkar en överföring i motsatt riktning. |
28. |
ReK uppmanar kommissionen att inrätta ett fullständigt operativt övervakningssystem för regelbunden insamling av uppdaterade mätningsdata om resthalter av bekämpningsmedel i miljön (särskilt i mark och vatten), möjligen baserat på den framgångsrika erfarenheten med markövervakningssystemet från den statistiska ramundersökningen av markanvändning och marktäckning (Lucas). |
29. |
ReK anser att inkomstförsäkring är ett dyrt instrument som är dåligt anpassat till små och medelstora jordbruksföretag och att det inte kan ersätta reglering av marknaderna och stöd till övergången till mer motståndskraftiga och oberoende produktionssystem. |
30. |
Kommittén föreslår att beviljandet av investeringsbidrag, som gör anspråk på stora delar av den andra pelarens budget, ska villkoras i förhållande till utvärderingen av deras miljöeffekter och få ett tak på 10 % av den andra pelarens budget. |
31. |
ReK föreslår, för att stödja bevarandet av jordbruk i missgynnade områden eller områden med svårigheter, att kompensationsstödet bör vara obligatoriskt för de medlemsstater där det kan tillämpas. |
32. |
Kommittén stöder upprätthållandet av en lägre gräns på 5 % för Leader-programmen, som möjliggör utveckling av lokala och regionala initiativ. |
33. |
Kommittén föreslår att man gör det obligatoriskt för medlemsstaterna att i sina landsbygdsutvecklingsplaner inkludera åtgärder till stöd för korta leveranskedjor, ekologiska och lokala storkök, leveranskedjor med produkter av hög kvalitet, produkter från bergsområden, utbildning i ekologiskt jordbruk, agroekologiskt jordbruk och trädjordbruk. |
34. |
Kommittén föreslår att man inom ramen för forskningsprogrammet Horisont 2020 och det efterföljande programmet, när det gäller jordbruk, ska prioritera forskning om agroekologiska produktionsmetoder och metoder för trädjordbruk, samtidigt som man främjar forskning som baseras på samverkan mellan jordbrukare och forskare. |
35. |
Kommittén rekommenderar även att man främjar social och ekonomisk innovation genom att stödja ”smarta byar”. |
Bryssel den 5 december 2018.
Karl-Heinz LAMBERTZ
Europeiska regionkommitténs ordförande
(1) Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).
(2) Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).
(1) Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).
(2) Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).