This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020XC0925(01)
Communication from the Commission Guidelines on certain State aid measures in the context of the system for greenhouse gas emission allowance trading post-2021 2020/C 317/04
Meddelande från kommissionen Riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2021 2020/C 317/04
Meddelande från kommissionen Riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2021 2020/C 317/04
C/2020/6400
EUT C 317, 25.9.2020, p. 5–19
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
25.9.2020 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 317/5 |
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN
Riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2021
(2020/C 317/04)
Innehållsförteckning
inledning | 6 |
1. |
Tillämpningsområde och definitioner | 7 |
1.1 |
Tillämpningsområde | 7 |
1.2 |
Stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer | 7 |
1.2.1 |
Stöd för att kompensera för höjningar av elpriserna till följd av att kostnaderna för utsläpp av växthusgaser har tagits med på grund av EU:s utsläppshandelssystem (vanligen kallade ”indirekta utsläppskostnader”) | 7 |
1.2.2 |
Stöd i samband med valfri gratis tilldelning av utsläppsrätter under en övergångsperiod för modernisering av energisektorn | 7 |
1.3 |
Definitioner | 8 |
2. |
Gemensamma bedömningsprinciper | 9 |
3. |
Förenlighetsbedömning i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget | 10 |
3.1 |
Stöd till företag inom sektorer som anses vara utsatta för en verklig risk för koldioxidläckage till följd av avsevärda indirekta kostnader som faktiskt uppstår från kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna (stöd för indirekt utsläppskostnader) | 10 |
3.2 |
Stöd i samband med valfri gratis tilldelning av utsläppsrätter under en övergångsperiod för modernisering av elproduktionen | 12 |
4. |
Utvärdering | 14 |
5. |
Energibesiktningar och energiledningssystem | 14 |
6. |
Öppenhet | 14 |
7. |
Rapportering och övervakning | 15 |
8. |
Tillämpningsperiod och översyn | 16 |
Bilaga I | 17 |
Bilaga II | 18 |
Bilaga III | 19 |
INLEDNING
1. |
För att förhindra att statligt stöd leder till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset, fastställs i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) principen att statligt stöd är förbjudet, om det inte omfattas av de kategorier av undantag som anges i artikel 107.2 i fördraget eller av kommissionen förklaras förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 i fördraget. Artiklarna 42, 93, 106.2, 108.2 och 108.4 i fördraget föreskriver också om villkor enligt vilka statligt stöd är eller kan anses som förenligt med den inre marknaden. |
2. |
Enligt artikel 107.3 c i fördraget kan kommissionen anse stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter som förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
3. |
Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (1) infördes ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) i syfte att på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt sätt främja minskade utsläpp av växthusgaser. Direktiv 2003/87/EG ändrades 2018 (2) för att förbättra och utvidga EU:s utsläppshandelssystem för perioden 2021–2030. |
4. |
Den 11 december 2019 offentliggjorde kommissionen meddelandet om den europeiska gröna given (3), där de politiska strategierna för att uppnå klimatneutralitet i Europa till 2050 och för att hantera andra miljöproblem beskrivs. För att genomföra den europeiska gröna given finns det behov av att ställa om politiken för ren energiförsörjning i ekonomi, industri, produktion, konsumtion, storskalig infrastruktur, transporter, livsmedel, jordbruk, byggverksamhet, skatter och socialpolitik. |
5. |
Så länge som ett antal internationella partner inte har samma ambitionsnivå som unionen finns det risk för koldioxidläckage, antingen därför att produktionen flyttar från unionen till länder med lägre ambitionsnivå i fråga om utsläppsminskningar eller därför att produkter från unionen ersätts med mer koldioxidintensiva importvaror. Om denna risk förverkligas minskar de globala utsläppen inte, vilket skulle motverka unionens och unionsföretagens ansträngningar att uppnå de globala klimatmålen i Parisavtalet (4), som antogs den 12 december 2015 vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet). |
6. |
Kontrollen av statligt stöd i samband med genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem syftar främst till att säkerställa att stödets positiva effekter uppväger dess negativa effekter när det gäller snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Statligt stöd måste vara nödvändigt för att nå miljömålet för EU:s utsläppshandelssystem (kriteriet om stödets nödvändighet) och måste vara begränsat till det minimum som krävs för att åstadkomma det miljöskydd som eftersträvas (kriteriet om stödets proportionalitet) utan att ge upphov till någon otillbörlig snedvridning av konkurrens och handel på den inre marknaden. |
7. |
I dessa riktlinjer anger kommissionen villkoren för när stödåtgärder inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem kan anses som förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget. Efter en översyn och eventuell ändring av alla klimatrelaterade politiska instrument (särskilt direktiv 2003/87/EG) för att uppnå ytterligare minskningar av utsläppen av växthusgaser till 2030, i linje med klimatmålplanen och initiativet för att inrätta en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, kommer kommissionen att kontrollera om det är nödvändigt att ändra eller anpassa dessa riktlinjer för att säkerställa att de är förenliga med och bidrar till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet, samtidigt som hänsyn tas till lika villkor (5). |
8. |
Dessa riktlinjer beaktar också särdragen hos europeiska små och medelstora företag (SMF), i överensstämmelse med SMF-strategin för ett hållbart och digitalt EU (6). |
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
1.1 Tillämpningsområde
9. |
Principerna i dessa riktlinjer är tillämpliga endast på de specifika stödåtgärder som anges i artikel 10a.6 och artikel 10b i direktiv 2003/87/EG. |
10. |
Stöd får inte beviljas företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (7). |
11. |
När kommissionen bedömer stöd till ett företag som är föremål för ett oreglerat betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar att stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden, beaktar den det stödbelopp som återstår att återkräva (8). I praktiken kommer kommissionen att bedöma den kumulativa effekten av båda stödåtgärderna och den kan skjuta upp utbetalningen av det nya stödet till dess att det utestående beslutet om återkrav har verkställts. |
1.2 Stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer
1.2.1 Stöd för att kompensera för höjningar av elpriserna till följd av att kostnaderna för utsläpp av växthusgaser har tagits med på grund av EU:s utsläppshandelssystem (vanligen kallade ”indirekta utsläppskostnader”)
12. |
Enligt artikel 10a.6 i direktiv 2003/87/EG bör medlemsstaterna införa ekonomiska åtgärder till förmån för sektorer eller delsektorer som är utsatta för en verklig risk för koldioxidläckage till följd av avsevärda indirekta kostnader som faktiskt uppstår från kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna, förutsatt att sådana ekonomiska åtgärder är förenliga med regler för statligt stöd och i synnerhet inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. |
1.2.2 Stöd i samband med valfri gratis tilldelning av utsläppsrätter under en övergångsperiod för modernisering av energisektorn
13. |
Enligt artikel 10c i direktiv 2003/87/EG får medlemsstater som uppfyller vissa villkor rörande BNP-nivån per capita jämfört med unionsgenomsnittet avvika från den princip som anges i artikel 10a.1 andra stycket i direktivet, enligt vilken gratis tilldelning inte ska förekomma för någon typ av elproduktion. Dessa medlemsstater får under en övergångsperiod ge gratis tilldelning till anläggningar för elproduktion för modernisering, diversifiering och hållbar omställning av energisektorn. |
14. |
Som redan fastställts i flera kommissionsbeslut (9) innefattar tilldelning av gratis utsläppsrätter till energisektorn statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, eftersom medlemsstaterna avstår från inkomster genom att gratis tilldela utsläppsrätter och ger elproducenter en selektiv fördel. Dessa aktörer kan konkurrera med energiaktörer i andra medlemsstater, vilket kan snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln på den inre marknaden. |
1.3 Definitioner
15. |
I dessa riktlinjer gäller följande definitioner:
|
2. GEMENSAMMA BEDÖMNINGSPRINCIPER
16. |
När kommissionen bedömer om en anmäld stödåtgärd kan anses som förenlig med den inre marknaden analyserar den vanligtvis om stödåtgärdens utformning säkerställer att stödets positiva effekt när det gäller att uppnå ett mål av gemensamt intresse är större än dess potentiella negativa effekter på handel och konkurrens. |
17. |
I meddelandet av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet (14) efterlystes identifiering och definition av gemensamma principer för kommissionens bedömning av förenligheten hos alla stödåtgärder. Kommissionen kommer därför att anse att en stödåtgärd är förenlig med fördraget endast om den uppfyller vart och ett av följande kriterier: Den måste bidra till ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 107.3 i fördraget. Den måste vara inriktad på en situation där stöd kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar att åstadkomma på egen hand, exempelvis åtgärda ett marknadsmisslyckande eller lösa ett rättvise- eller sammanhållningsproblem. Den måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse. Den måste ändra de berörda företagens beteende på ett sådant sätt att de inleder ytterligare verksamhet som de inte skulle bedriva utan stöd eller som de skulle bedriva endast i begränsad utsträckning eller på ett annat sätt eller på en annan plats. Stödbeloppet och stödnivån måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Stödets negativa effekter på konkurrensen måste vara tillräckligt begränsade. Medlemsstaterna, kommissionen, ekonomiska aktörer och allmänheten måste lätt ha tillgång till alla relevanta akter och till relevant information om det stöd som beviljas inom ramen för dessa. |
18. |
I avsnitten 3.1 och 3.2 förklaras hur dessa allmänna kriterier omsätts i specifika förenlighetskrav som måste vara uppfyllda för de stödåtgärder som omfattas av dessa riktlinjer. |
3. FÖRENLIGHETSBEDÖMNING I ENLIGHET MED ARTIKEL 107.3 c I FÖRDRAGET
3.1 Stöd till företag inom sektorer som anses vara utsatta för en verklig risk för koldioxidläckage till följd av avsevärda indirekta kostnader som faktiskt uppstår från kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna (stöd för indirekta utsläppskostnader)
19. |
Stöd för indirekta utsläppskostnader kommer att anses förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget om följande villkor är uppfyllda. |
20. |
Syftet med denna typ av stöd är att hindra en avsevärd risk för koldioxidläckage, särskilt till följd av att kostnader för utsläppsrätter förs vidare till elpriser som stödmottagaren ska betala, om dess konkurrenter från tredjeländer inte har liknande kostnader i sina elpriser och stödmottagaren inte kan föra vidare dessa kostnader till produktpriserna utan att förlora en betydande del av sin marknadsandel. Att minska risken för koldioxidläckage genom att bistå stödmottagare med att minska deras utsatthet för denna risk främjar ett miljömål, eftersom syftet med stödet är att undvika att utsläppen av växthusgaser ökar globalt därför att produktion flyttas till länder utanför EU i avsaknad av ett bindande internationellt avtal om minskning av utsläppen av växthusgaser. |
21. |
För att begränsa risken för snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden måste stödet begränsas till sektorer som är utsatta för en verklig risk för koldioxidläckage till följd av avsevärda indirekta kostnader som faktiskt uppstår från kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna. I dessa riktlinjer anses en verklig risk för koldioxidläckage föreligga endast om stödmottagaren är verksam inom en sektor som förtecknas i bilaga I. |
22. |
Om medlemsstater beslutar att bevilja stöd till endast vissa av de sektorer som förtecknas i bilaga I, måste valet av sektorer grundas på objektiva, icke-diskriminerande och öppna kriterier. |
23. |
Inom den stödberättigade sektorn måste medlemsstaterna se till att valet av stödmottagare grundas på objektiva, icke-diskriminerande och öppna kriterier och att stödet i princip beviljas på samma sätt till alla konkurrenter inom samma sektor om de är i en liknande faktisk situation. |
24. |
Med avseende på att kompensera för indirekta kostnader inom utsläppshandelssystemet anses statligt stöd vara ett lämpligt instrument oavsett i vilken form det beviljas. I detta sammanhang anses kompensation i form av ett direkt bidrag vara ett lämpligt instrument. |
25. |
Stödet är förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. För att stödet ska ha stimulanseffekt och faktiskt hindra koldioxidläckage måste det ansökas om och betalas ut till stödmottagaren under det år då kostnaderna uppstår eller påföljande år. |
26. |
Om stöd betalas det år då kostnaderna uppstår måste det finnas en mekanism för justering av betalningarna i efterhand för att säkerställa att stöd, vid alltför stor utbetalning, återbetalas före den 1 juli påföljande år. |
27. |
Stödet är proportionellt och har tillräckligt begränsad negativ effekt på konkurrensen och handeln om det inte överstiger 75 % av de indirekta utsläppskostnader som uppstått. Effektivitetsriktmärket för elförbrukning säkerställer att stöd till ineffektiva produktionsprocesser förblir begränsat och upprätthåller incitamentet att sprida de mest energieffektiva teknikerna. |
28. |
Det högsta stöd som betalas per anläggning för tillverkning av produkter inom de sektorer som förtecknas i bilaga I ska beräknas enligt följande formel:
|
29. |
Om en anläggning tillverkar produkter för vilka ett effektivitetsriktmärke för elförbrukning som förtecknas i bilaga II är tillämpligt och produkter för vilka reservriktmärket för elförbrukning är tillämpligt, måste elförbrukningen för varje produkt fördelas på grundval av produktionsvolymen för varje produkt. |
30. |
Om en anläggning tillverkar både produkter som är stödberättigande (dvs. de faller inom de stödberättigande sektorer som förtecknas i bilaga I) och produkter som inte är stödberättigande, måste det högsta stöd som betalas ut beräknas endast för de produkter som är stödberättigande. |
31. |
Eftersom stödnivån på 75 % för vissa sektorer kanske inte är tillräcklig för att säkerställa ett tillräckligt skydd mot risken för koldioxidläckage, får medlemsstaterna vid behov begränsa beloppet av de indirekta kostnader som ska betalas på företagsnivå till 1,5 % av det berörda företagets bruttoförädlingsvärde år t. Företagets bruttoförädlingsvärde måste beräknas som omsättning, plus kapitaliserad produktion, plus övriga driftsinkomster, plus eller minus lagerförändringar, minus inköp av varor och tjänster (vilka inte ska inbegripa personalkostnader), minus andra skatter på varor vilka är kopplade till omsättningen men inte avdragsgilla, minus avgifter och skatter som är kopplade till produktionen. Alternativt kan det beräknas på grundval av driftsöverskottet brutto genom att personalkostnaderna läggs till. Intäkter och kostnader som klassificeras som finansiella eller extraordinära i bolagets bokföring ingår inte i förädlingsvärdet. Förädlingsvärdet till faktorkostnad beräknas på bruttonivå, eftersom värdejusteringar (såsom avskrivning) inte dras av (15). |
32. |
Om medlemsstaterna beslutar att begränsa beloppet för de indirekta kostnader som ska betalas på företagsnivå till 1,5 % av bruttoförädlingsvärdet måste denna begränsning tillämpas på alla stödberättigade företag inom den berörda sektorn. Om medlemsstaterna beslutar att tillämpa begränsningen på 1,5 % av bruttoförädlingsvärdet på endast vissa av de sektorer som förtecknas i bilaga I, måste valet av sektorer grundas på objektiva, icke-diskriminerande och öppna kriterier. |
33. |
Stödet får kumuleras med
|
34. |
Unionsfinansiering som förvaltas centralt av kommissionen och inte står direkt eller indirekt under medlemsstatens kontroll utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd beaktas endast det statliga stödet när det fastställs om tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna följs, under förutsättning att det totala beloppet för den offentliga finansiering som beviljats för samma stödberättigande kostnad inte överstiger den eller de högsta stödnivåer som föreskrivs i de tillämpliga reglerna i unionslagstiftningen. |
35. |
Stöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader, om en sådan kumulering skulle medföra en stödnivå som överstiger den högsta tillåtna stödnivå som fastställs i detta avsnitt. |
36. |
Varaktigheten för stödordningar enligt vilka stödet beviljas får inte vara längre än giltighetstiden för dessa riktlinjer (2021–2030). |
3.2 Stöd i samband med valfri gratis tilldelning av utsläppsrätter under en övergångsperiod för modernisering av elproduktionen
37. |
Statligt stöd i samband med valfri gratis tilldelning av utsläppsrätter under en övergångsperiod för modernisering av elproduktionen, i enlighet med artikel 10c i direktiv 2003/87/EG, är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget om följande villkor är uppfyllda: |
38. |
Stödets syfte måste vara modernisering, diversifiering och hållbar omställning av energisektorn. De investeringar som får stöd måste vara förenliga med omställningen till en säker och hållbar koldioxidsnål ekonomi, målsättningarna för unionens ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, den europeiska gröna given och uppnåendet av de långsiktiga mål som anges i Parisavtalet. |
39. |
Om en investering medför ytterligare elproduktionskapacitet måste den berörda operatören även visa att den eller en annan associerad operatör, senast vid idrifttagningen av den ytterligare kapaciteten, har avvecklat en motsvarande mängd elproduktionskapacitet med högre utsläppsintensitet. |
40. |
Stödet är förenligt med den inre marknaden endast om det har en stimulanseffekt. En stimulanseffekt uppstår om stödet förmår stödmottagaren att ändra sitt beteende, en beteendeförändring som denne inte skulle ha gjort utan stödet. Stödet får inte subventionera kostnader för en verksamhet vilka företaget i alla händelser skulle ådra sig och får inte kompensera för den normala affärsrisken vid ekonomisk verksamhet. |
41. |
När den behöriga myndigheten tar emot en ansökan om stöd måste den kontrollera att stödet skulle ha den erforderliga stimulanseffekten. |
42. |
Stöd kan betalas ut i form av tilldelningar av utsläppsrätter till verksamhetsutövare endast om det kan visas att en investering som valts ut i enlighet med reglerna i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande har genomförts. |
43. |
För projekt med en total investering avseende ett belopp på mer än 12,5 miljoner euro, får stöd beviljas endast på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, vilket ska genomföras i en eller flera omgångar under perioden 2021–2030. Detta konkurrensutsatta anbudsförfarande ska
|
44. |
För projekt med en total investering till ett värde av mindre än 12,5 miljoner euro kan stöd beviljas utan ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Urvalet av projekt måste i detta fall grundas på objektiva och öppna kriterier. Resultaten av urvalsförfarandet måste offentliggöras så att allmänheten får möjlighet att yttra sig. Om fler än en investering utförs inom en och samma anläggning måste investeringarna bedömas som en helhet för att fastställa huruvida tröskelvärdet på 12,5 miljoner euro har överskridits, såvida inte dessa investeringar är tekniskt eller finansiellt hållbara oberoende av varandra. |
45. |
Kommissionen kommer att anse att stödet är proportionellt om stödnivån inte överstiger 70 % av de relevanta kostnaderna för investeringen. Alla siffror som används måste avse situationen före skatt eller avdrag för andra avgifter. Om stödet beviljas i någon annan form än som bidrag måste stödbeloppet vara den värdemässiga bidragsekvivalenten. Stöd som betalas ut i flera delar ska beräknas utifrån det totala kapitalvärde det har när den första delbetalningen beviljas och enligt kommissionens relevanta referensränta för diskontering av värdet över tiden. Stödnivån beräknas per stödmottagare. |
46. |
Stödet får inte påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, i synnerhet om stödet koncentreras till ett begränsat antal stödmottagare eller om det är sannolikt att stödet kommer att förstärka stödmottagarnas ställning på marknaden (på koncernnivå). |
47. |
Stödet får kumuleras med
|
48. |
Stöd kan beviljas samtidigt enligt flera stödordningar eller kumuleras med stöd för särskilda ändamål, förutsatt att det totala beloppet av statligt stöd för en verksamhet eller ett projekt inte överskrider de stödtak som föreskrivs i detta avsnitt. Unionsfinansiering som förvaltas centralt av kommissionen och som inte direkt eller indirekt står under en medlemsstats kontroll utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd beaktas endast det statliga stödet när det fastställs om tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna följs, under förutsättning att det totala beloppet för den offentliga finansiering som beviljats för samma stödberättigande kostnad inte överstiger den eller de högsta stödnivåer som föreskrivs i de tillämpliga reglerna i unionslagstiftningen. |
49. |
Stöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader, om en sådan kumulering skulle medföra en stödnivå som överstiger den högsta tillåtna stödnivå som fastställs i detta avsnitt. |
50. |
Varaktigheten för stödordningar enligt vilka stödet beviljas får inte vara längre än giltighetstiden för dessa riktlinjer (2021–2030). |
4. UTVÄRDERING
51. |
För att ytterligare säkerställa att snedvridningen av konkurrensen begränsas får kommissionen kräva att vissa stödordningar görs föremål för en efterhandsutvärdering. Utvärderingar kommer att behöva genomföras för stödordningar där risken för snedvridning av konkurrensen är särskilt stor, dvs. stödordningar som kan riskera att begränsa eller snedvrida konkurrensen märkbart om deras genomförande inte granskas i god tid. |
52. |
Med hänsyn till syftet med utvärderingen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på medlemsstaterna och på mindre stödprojekt, krävs utvärdering endast för stödordningar som har en stor stödbudget, innehåller nydanande egenskaper eller förutser betydande förändringar när det gäller marknader, teknik och lagstiftning. Utvärderingen måste utföras av en oberoende expert från den stödbeviljande myndigheten på grundval av en gemensam metod som tillhandahålls av kommissionen. Den måste offentliggöras. Medlemsstaten måste tillsammans med stödordningen anmäla ett utkast till utvärderingsplan, som kommer att ingå i kommissionens bedömning av stödordningen. |
53. |
Utvärderingen måste lämnas till kommissionen i god tid så att det kan bedömas om stödordningen kan förlängas, och under alla omständigheter då stödordningen löper ut. Den exakta omfattningen av och reglerna/kraven för varje utvärdering kommer att fastställas i beslutet om godkännande av stödåtgärden. Resultaten av utvärderingen måste beaktas i varje senare stödåtgärd med liknande syfte. |
5. ENERGIBESIKTNINGAR OCH ENERGILEDNINGSSYSTEM
54. |
För stöd som omfattas av avsnitt 3.1 åtar sig medlemsstaterna att kontrollera att stödmottagaren iakttar skyldigheten att utföra en energibesiktning i den mening som avses i artikel 8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (16), antingen som en fristående energibesiktning eller inom ramen för ett certifierat energiledningssystem eller miljöförvaltningssystem, till exempel EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (17). |
55. |
Medlemsstaterna åtar sig också att övervaka att stödmottagare som omfattas av skyldigheten att utföra en energibesiktning enligt artikel 8.4 i direktiv 2012/27/EU kommer att
|
6. ÖPPENHET
56. |
Medlemsstaterna måste se till att följande information offentliggörs på kommissionens modul för stödtransparens (18) eller på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:
|
57. |
Detta krav gäller beviljade individuella stöd som överstiger 500 000 euro. |
58. |
Informationen måste offentliggöras när beslutet om att bevilja stöd har fattats, sparas i minst tio år och vara tillgänglig för allmänheten utan begränsningar (23). |
7. RAPPORTERING OCH ÖVERVAKNING
59. |
Medlemsstaterna måste i enlighet med rådets förordning (EU) 2015/1589 (24) och kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (25) ge in årliga rapporter till kommissionen. |
60. |
Utöver de krav som anges i dessa förordningar måste medlemsstaterna ta med följande information i sina årliga rapporter, genom användning av det standardformulär som kommissionen tillhandahåller:
|
61. |
Medlemsstaterna måste säkerställa att detaljerade register förs över alla åtgärder som innefattar beviljande av stöd. Dessa register måste innehålla all den information som krävs för att man ska kunna fastställa att de tillämpliga villkoren rörande stödberättigande kostnader och högsta tillåtna stödnivåer har iakttagits. Dessa register måste bevaras i tio år från den dag då stödet beviljas och ges till kommissionen på begäran. |
62. |
Under ett år då budgeten för de stödordningar som avses i avsnitt 3.1 överstiger 25 % av inkomsterna från auktionering av utsläppsrätter, måste den berörda medlemsstaten offentliggöra en rapport där den i enlighet med artikel 10a.6 i direktiv 2003/87/EG anger skälen till att detta belopp överskrids. Rapporten måste innehålla relevant information om elpriserna för större industriella förbrukare som drar nytta av ordningen, utan att kraven på skydd av konfidentiell information åsidosätts. Rapporten måste även innehålla information om huruvida man vederbörligen har beaktat andra åtgärder för att på ett hållbart sätt sänka de indirekta koldioxidkostnaderna på medellång till lång sikt. |
63. |
Elproducenter och nätoperatörer som tilldelats stöd som omfattas av avsnitt 3.2 måste senast den 28 februari varje år rapportera om genomförandet av sina utvalda investeringar, inbegripet balansräkningen mellan gratis tilldelning och investeringsutgifter som uppkommit samt vilka slags investeringar som fått stöd. |
8. TILLÄMPNINGSPERIOD OCH ÖVERSYN
64. |
Dessa riktlinjer ersätter de riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2012 som offentliggjordes den 5 juni 2012 (26), från och med den 1 januari 2021. |
65. |
Kommissionen kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2030. |
66. |
Kommissionen kommer att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på alla anmälda stödåtgärder den har att fatta beslut om, från och med den 1 januari 2021, även om projekten anmäldes före offentliggörandet. Olagligt stöd kommer att bedömas enligt de regler som var tillämpliga det datum då stödet beviljades i enlighet med kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (27). |
67. |
Kommissionen kommer att anpassa dessa riktlinjer för att uppdatera effektivitetsriktmärkena för elförbrukning, de geografiska områdena och koldioxidutsläppsfaktorerna år 2025. År 2025 kommer kommissionen också att bedöma om ytterligare uppgifter finns tillgängliga som gör det möjligt att förbättra den metod som används för att beräkna koldioxidutsläppsfaktorerna, i enlighet med vad som beskrivs i bilaga III, dvs. för att beakta den allt viktigare prissättande roll som klimatneutral teknik spelar på unionens elmarknader och slutsatserna från de bedömningar som anmälts till kommissionen i enlighet med punkt 15.11. Medlemsstaterna kan därför behöva anpassa sina respektive ordningar för att bringa dem i överensstämmelse med de anpassade riktlinjerna. |
68. |
Kommissionen kan när som helst besluta att se över eller anpassa dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska skäl eller för att ta hänsyn till annan unionspolitik, internationella åtaganden eller väsentlig utveckling på marknaden. Medlemsstaterna kan behöva anpassa sina respektive ordningar för att bringa dem i överensstämmelse med de anpassade riktlinjerna. |
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).
(2) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/410 av den 14 mars 2018 om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar, och beslut (EU) 2015/1814 (EUT L 76, 19.3.2018, s. 3).
(3) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final.
(4) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.
(5) Se de slutsatser som Europeiska rådet antog vid sitt möte den 12 december 2019.
(6) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU, COM(2020) 103 final.
(7) Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1).
(8) Se i detta avseende förenade målen T-244/93 och T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/kommissionen, ECLI:EU:T:1995:160, och Tillkännagivande från kommissionen – Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd (EUT C 272, 15.11.2007, s. 4).
(9) Se till exempel kommissionens beslut SA.34385 – Bulgarien – Gratis tilldelning av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med artikel 10c i direktiv 2003/87/EG i utbyte mot investeringar i anläggningar för elproduktion och i energiinfrastruktur (EUT C 63, 20.2.2015, s. 1), och kommissionens beslut SA.34674 – Polen – Gratis tilldelning till elproducenter enligt artikel 10c i direktiv 2003/87/EG (EUT C 24, 23.1.2015, s. 1).
(10) Exempelvis, för stöd som beviljas 2023 gäller det aritmetiska medelvärde för de slutliga anbudspriserna i december 2023 som noterats från den 1 januari 2022 till den 31 december 2022 på en given koldioxidbörs i EU.
(11) Dessa riktlinjer utgör inte lagstiftningsinstrument och behöver därför inte införlivas med EES-avtalet av gemensamma EES-kommittén. Eftas övervakningsmyndighet ansvarar för att fastställa de relevanta regler som är tillämpliga på Eftastaterna, inbegripet metoden för att fastställa koldioxidfaktorerna.
(12) Prodcom-förteckningen är en förteckning på EU-nivå över produkter från utvinnings- och tillverkningsindustrin: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1.
(13) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/331 av den 19 december 2018 om fastställande av unionstäckande övergångsbestämmelser för harmoniserad gratis tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (EUT L 59, 27.2.2019, s. 8).
(14) COM(2012) 209 final.
(15) Kod 12 15 0 inom den rättsliga ram som tillhandahålls genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 295/2008 av den 11 mars 2008 om statistik över företagsstrukturer (EUT L 97, 9.4.2008, s. 13).
(16) Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).
(17) Förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT L 342 22.12.2009, s. 1).
(18) https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sv.
(19) C(2003) 4582 (EUT C 297, 9.12.2003, s. 6).
(20) Bidrag/Räntesubvention, lån/förskott med återbetalningsskyldighet/bidrag som ska återbetalas, garanti, skatteförmån eller skattebefrielse, riskfinansiering, annat (specificera). Om stödet beviljas genom flera stödinstrument måste stödbeloppet anges per instrument.
(21) Bruttobidragsekvivalent. Vid driftstöd kan det årliga stödbeloppet per stödmottagare tillhandahållas.
(22) Det datum då stödmottagaren får laglig rätt att ta emot stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.
(23) Denna information måste offentliggöras inom sex månader från och med dagen för beviljandet. Vad gäller otillbörligt stöd kommer det att åligga medlemsstaterna att säkerställa offentliggörande av denna information i efterhand, inom sex månader från det datum då kommissionen fattade sitt beslut. Informationen måste vara tillgänglig i ett format som möjliggör sökning och utdrag av uppgifter och som är lätt att offentliggöra på internet, till exempel i formaten XML eller CSV.
(24) EUT L 248, 24.9.2015, s. 9.
(25) EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.
BILAGA I
Sektorer som anses vara utsatta för en verklig risk för koldioxidläckage till följd av indirekta utsläppskostnader
|
Nace-kod |
Beskrivning |
1. |
14.11 |
Tillverkning av läderkläder |
2. |
24.42 |
Aluminiumtillverkning |
3. |
20.13 |
Tillverkning av andra oorganiska baskemikalier |
4. |
24.43 |
Framställning av bly, zink och tenn |
5. |
17.11 |
Massatillverkning |
6. |
17.12 |
Pappers- och papptillverkning |
7. |
24.10 |
Framställning av järn och stål samt ferrolegeringar |
8. |
19.20 |
Tillverkning av produkter av raffinerad petroleum |
9. |
24.44 |
Framställning av koppar |
10. |
24.45 |
Framställning av andra metaller |
11. |
|
Följande delsektorer inom sektorn basplastframställning (20.16): |
|
20.16.40.15 |
Polyeten, i obearbetad form |
12. |
|
Alla produktkategorier i sektorn gjutning av järn (24.51) |
13. |
|
Följande delsektorer inom sektorn tillverkning av glasfiber (23.14): |
|
23.14.12.10 23.14.12.30 |
Glasfibermattor Tunna dukar av glasfibrer |
14. |
|
Följande delsektorer inom sektorn industrigasframställning (20.11): |
|
20.11.11.50 20.11.12.90 |
Väte Oorganiska syreföreningar av ickemetaller |
BILAGA II
Effektivitetsriktmärken för elförbrukning för produkter som omfattas av Nace-koderna i bilaga I
BILAGA III
Maximala regionala koldioxidutsläppsfaktorer i olika geografiska områden (tCO2/MWh)
Områden |
|
Tillämplig koldioxidutsläppsfaktor |
Adriatiska regionen |
Kroatien, Slovenien |
[…] |
Iberiska regionen |
Spanien, Portugal |
[…] |
Östersjöregionen |
Lettland, Litauen och Estland |
[…] |
Regionen Centrala Västeuropa |
Österrike, Tyskland och Luxemburg |
[…] |
Nordiska regionen |
Sverige, Finland |
[…] |
Tjeckien, Slovakien |
Tjeckien, Slovakien |
[…] |
Belgien |
|
[…] |
Bulgarien |
|
[…] |
Danmark |
|
[…] |
Irland |
|
[…] |
Grekland |
|
[…] |
Frankrike |
|
[…] |
Italien |
|
[…] |
Cypern |
|
[…] |
Ungern |
|
[…] |
Malta |
|
[…] |
Nederländerna |
|
[…] |
Polen |
|
[…] |
Rumänien |
|
[…] |