EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 22012A0731(01)
Partnership and Cooperation Agreement between the European Union and its Member States, of the one part, and the Republic of Iraq, of the other part
Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani
Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani
UL L 204, 31.7.2012, p. 20–130
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(HR)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/agree_internation/2012/418/oj
31.7.2012 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 204/20 |
SPORAZUM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU
med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani
KRALJEVINA BELGIJA,
REPUBLIKA BOLGARIJA,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
IRSKA,
HELENSKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA ŠPANIJA,
FRANCOSKA REPUBLIKA,
ITALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA CIPER,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
REPUBLIKA MADŽARSKA,
MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA AVSTRIJA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
ROMUNIJA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
SLOVAŠKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA FINSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA,
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, v nadaljnjem besedilu: države članice, in
EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: Unija,
na eni strani ter
REPUBLIKA IRAK, v nadaljnjem besedilu: Irak,
na drugi strani,
v nadaljnjem besedilu: pogodbenici –
OB UPOŠTEVANJU vezi med Unijo, njenimi državami članicami in Irakom ter njihovih skupnih vrednot,
OB ZAVEDANJU, da želijo Unija, njene države članice in Irak te vezi okrepiti ter vzpostaviti trgovino in sodelovanje, ki ju podpira politični dialog,
OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta ciljem in načelom Ustanovne listine Združenih narodov, spoštovanju človekovih pravic, demokratičnim načelom ter političnim in gospodarskim svoboščinam, ki so temelj partnerstva,
OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti demokratičnim načelom ter človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, kot so določene v Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah in drugih zadevnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah,
OB PRIZNAVANJU velikega pomena trajnostnega in družbenega razvoja, ki bi moral potekati vzporedno z gospodarskim razvojem,
OB PRIZNAVANJU pomena okrepljenega sodelovanja med njima in njune skupne želje po utrditvi, poglobitvi in razvejanju njunih odnosov na področjih skupnega interesa na podlagi spoštovanja suverenosti, enakosti, nediskriminacije, pravne države in dobrega upravljanja, spoštovanja naravnega okolja in skupnih koristi,
OB PRIZNAVANJU potrebe po podpori prizadevanjem Iraka za nadaljevanje politične reforme ter gospodarske prenove in reform, pa tudi za izboljšanje življenjskih pogojev revnih in prikrajšanih delov prebivalstva,
OB UPOŠTEVANJU potrebe po okrepitvi vloge žensk na političnem, civilnem, družbenem, gospodarskem in kulturnem področju, pa tudi boja proti diskriminaciji,
OB ŽELJI po vzpostavitvi ugodnih pogojev za znaten razvoj in diverzifikacijo trgovine med Unijo in Irakom ter po okrepitvi sodelovanja na področju gospodarstva, trgovine, naložb, znanosti in tehnologije ter kulture,
Z NAMENOM spodbujanja trgovine in naložb ter usklajenih gospodarskih odnosov med pogodbenicama, ki temeljijo na načelih tržne ekonomije,
OB UPOŠTEVANJU potrebe po vzpostavitvi ugodnih pogojev za izboljšanje poslovanja in naložb,
OB UPOŠTEVANJU potrebe po izboljšanju pogojev, ki vplivajo na poslovanje in naložbe, ter pogojev na področjih, kot so ustanavljanje podjetij, delo, zagotavljanje storitev in pretok kapitala,
OB UPOŠTEVANJU pravice pogodbenic, da uredita zagotavljanje storitev na svojih ozemljih in da jamčita izpolnjevanje zakonitih ciljev javnih politik,
OB UPOŠTEVANJU njune zaveze k izvajanju trgovine v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije iz Marakeša, sklenjenem 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO), ter posledično njunega skupnega interesa za pristop Iraka k navedenemu sporazumu,
OB PRIZNAVANJU posebnih potreb držav v razvoju v okviru STA,
OB PRIZNAVANJU dejstva, da terorizem, organizirani kriminal, pranje denarja in trgovanje s prepovedanimi drogami pomenijo resne grožnje mednarodni stabilnosti in varnosti, pa tudi uresničitvi ciljev njunega sodelovanja,
OB UPOŠTEVANJU pomena spodbujanja in krepitve regionalnega sodelovanja,
OB POTRDITVI, da so določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe Naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujoče za Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija uradno obvesti Irak, da je katera od teh držav postala zavezana navedenim določbam kot del Evropske unije v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije –
SO SE DOGOVORILI o naslednjem:
Člen 1
Ustanovitev partnerstva
1. Vzpostavi se partnerstvo med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Irakom na drugi strani.
2. Cilji tega partnerstva so:
(a) |
zagotoviti ustrezni okvir za politični dialog med pogodbenicama, ki omogoča razvoj političnih odnosov; |
(b) |
spodbujati trgovino, naložbe in usklajene gospodarske odnose med pogodbenicama in tako pospeševati njihov trajnostni gospodarski razvoj ter |
(c) |
zagotoviti osnovo za sodelovanje na zakonodajnem, gospodarskem, družbenem, finančnem in kulturnem področju. |
Člen 2
Osnova
Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih zadevnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načel pravne države je temelj notranjih in mednarodnih politik obeh pogodbenic ter pomeni bistveni element tega sporazuma.
NASLOV I
POLITIČNI DIALOG IN SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE
Člen 3
Politični dialog
1. Med pogodbenicama se vzpostavi reden politični dialog. Ta krepi njune odnose, prispeva k razvoju partnerstva ter povečuje medsebojno razumevanje in solidarnost.
2. Politični dialog zajema vsa vprašanja skupnega interesa ter zlasti mir, zunanjo in varnostno politiko, nacionalni dialog in spravo, demokracijo, pravno državo, človekove pravice, dobro upravljanje ter regionalno stabilnost in povezovanje.
3. Politični dialog poteka na letni osnovi na ministrski ravni in na ravni visokih uradnikov.
Člen 4
Boj proti terorizmu
Pogodbenici znova potrjujeta pomen boja proti terorizmu in v skladu z mednarodnimi konvencijami, mednarodnimi človekovimi pravicami, humanitarnim in begunskim pravom ter svojima zakonodajama in svojimi predpisi soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in onemogočanju terorističnih dejanj. Sodelujeta predvsem:
(a) |
v okviru popolnega izvajanja Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1373 (2001) in drugih ustreznih resolucij ZN, strategije ZN za boj proti terorizmu ter mednarodnih konvencij in instrumentov; |
(b) |
z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim in nacionalnim pravom ter |
(c) |
z izmenjavo stališč o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma. |
Pogodbenici si še naprej prizadevata za čimprejšnjo sklenitev dogovora o celoviti konvenciji ZN o mednarodnem terorizmu.
Pogodbenici sta zelo zaskrbljeni zaradi spodbujanja k terorističnim dejanjem in poudarjata svojo zavezanost sprejetju vseh potrebnih in ustreznih ukrepov v skladu z mednarodnim in nacionalnim pravom za zmanjšanje grožnje, ki jo pomeni takšno spodbujanje.
Člen 5
Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje
Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti. Pogodbenici zato soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njihovih nosilcev s popolnim upoštevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti iz mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugih ustreznih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistveni element tega sporazuma.
Pogodbenici se še strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev:
(a) |
s sprejetjem ukrepov za podpis in ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje; |
(b) |
z vzpostavitvijo učinkovitega sistema za nacionalni nadzor izvoza, s pomočjo katerega se bo nadzoroval izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe orožja za množično uničevanje v zvezi s tehnologijami z dvojno rabo, in del katerega so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza. |
Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente.
Člen 6
Osebno in lahko orožje
1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost.
2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter njune obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej.
3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali ter usklajevali in dopolnjevali svoja prizadevanja za obravnavanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na globalni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni ter zagotavljali sinergije med njimi, in soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog, ki bo to njuno zavezo spremljal in utrjeval.
Člen 7
Mednarodno kazensko sodišče
1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne bi smeli ostati nekaznovani in da bi bilo treba njihov pregon zagotoviti z ukrepi na nacionalni ali mednarodni ravni.
2. Pogodbenici potrjujeta, da Irak še ni država pogodbenica Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, vendar proučuje možnost pristopa k njemu v prihodnosti. Irak bo pri tem sprejel ukrepe za pristop k Rimskemu statutu in zadevnim instrumentom ter za njihovo ratifikacijo in izvajanje.
3. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo odločenost, da bosta glede tega sodelovali, med drugim tudi z izmenjavo izkušenj pri sprejetju pravnih prilagoditev, ki jih zahteva zadevno mednarodno pravo.
NASLOV II
TRGOVINA IN NALOŽBE
ODDELEK I
Blagovna menjava
Člen 8
Področje in obseg uporabe
To poglavje se uporablja za trgovino z blagom med pogodbenicama.
Člen 9
Carine
V tem poglavju „carina“ vključuje vsakršno dajatev ali takso, ki se uvede za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali taks, ki se uvedejo za tak uvoz ali izvoz ali v zvezi z njim. „Carina“ ne vključuje nobene:
(a) |
takse, enakovredne notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 11; |
(b) |
dajatve, naložene v skladu s poglavjem II oddelka 1 naslova II tega sporazuma; |
(c) |
dajatve, naložene v skladu s členi VI, XVI in XIX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GATT 1994), s Sporazumom STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, Sporazumom STO o zaščitnih ukrepih, členom 5 Sporazuma STO o kmetijstvu ali Sporazumom STO o pravilih in postopkih reševanja sporov (v nadaljnjem besedilu: DSU); |
(d) |
pristojbine ali druge takse, naložena v skladu z nacionalnim pravom pogodbenic in členom VIII Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. |
Člen 10
Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi
1. Pogodbenici si medsebojno priznavata obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi v skladu s členom I.1 Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami.
2. Določba odstavka 1 se ne uporablja za:
(a) |
ugodnosti, odobrene z namenom vzpostavitve carinske unije ali območja proste trgovine v skladu s Sporazumom GATT 1994 ali na podlagi vzpostavitve take carinske unije ali območja proste trgovine; |
(b) |
ugodnosti, odobrene posameznim državam v skladu s Sporazumom GATT 1994 in drugimi mednarodnimi dogovori v korist držav v razvoju. |
Člen 11
Nacionalna obravnava
Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen so člen III Sporazuma GATT 1994 ter njegove opombe in dopolnilne določbe smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del.
Člen 12
Carinska politika
1. Za proizvode s poreklom iz Iraka, uvožene v Unijo, velja tarifa MFN, ki jo uporablja Unija. Za proizvode s poreklom iz Iraka, uvožene v Unijo, se ne zaračunavajo carine, višje od carin, ki se uporabljajo za uvoz iz držav članic STO v skladu s členom I Sporazuma GATT 1994.
2. Za proizvode s poreklom iz Unije, uvožene v Irak, se ne zaračunavajo carine, višje od dajatev za obnovo v višini 8 %, ki se trenutno uporablja za uvoženo blago.
3. Pogodbenici se strinjata, da lahko do pristopa Iraka k STO po medsebojnem posvetovanju spremenita višino carin za uvoz.
4. Če Irak po podpisu tega sporazuma uporabi kakršno koli znižanje tarif za uvoz na podlagi erga omnes, zlasti znižanja, dogovorjena v okviru carinskih pogajanj v okviru STO, se take znižane carine uporabljajo za uvoz blaga s poreklom iz Unije in nadomeščajo osnovno dajatev ali dajatev za obnovo od dne, ko se ta znižanja začnejo uporabljati.
Člen 13
Uporaba ustreznih določb Sporazuma GATT 1994
V ta sporazum se vključijo naslednji členi Sporazuma GATT 1994, ki postanejo del tega sporazuma, ter se med pogodbenicama smiselno uporabljajo:
(a) |
člen V, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami; |
(b) |
člen VII, odstavki 1, 2, 3, 4(a), 4(b), 4(d) in 5, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, ter Sporazum STO o izvajanju člena VII Sporazuma GATT 1994; |
(c) |
člen VIII, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami; |
(d) |
člen IX; |
(e) |
člen X. |
Člen 14
Harmonizirano poimenovanje blaga
Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice, ki se razlaga v skladu s harmoniziranim sistemom Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga, podpisane 14. junija 1983 v Bruslju (v nadaljnjem besedilu: HS).
Člen 15
Začasni uvoz blaga
Brez vpliva na pravice in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij o začasnem uvozu blaga, ki zavezujejo obe pogodbenici, vsaka pogodbenica drugi odobri oprostitev uvoznih taks in carin za začasno uvoženo blago. Postopek začasnega uvoza se uporablja ob upoštevanju pogojev, pod katerimi sta zadevni pogodbenici sprejeli obveznosti, ki izhajajo iz teh konvencij.
Člen 16
Prepoved količinskih omejitev
Unija in Irak z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravita vse omejitve uvoza in izvoza na področju trgovine med njima ali ukrepe, ki imajo enak učinek, ter jih ne sprejmeta ali ohranjata v skladu s členom XI Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. V ta namen so člen XI Sporazuma GATT 1994 ter njegove opombe in dopolnilne določbe smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del.
Člen 17
Izvozne dajatve
Nobena pogodbenica ne sme ohraniti ali uvesti nobenih carin, davkov ali drugih pristojbin in taks za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v povezavi z njim. Nobena pogodbenica ne sme ohraniti ali uvesti nobenih notranjih davkov, pristojbin in taks za izvoz blaga v drugo pogodbenico, ki presegajo tiste za podobne proizvode, namenjene prodaji na notranjem trgu.
Člen 18
Protidampinški ukrepi
1. Nobena določba tega sporazuma pogodbenicama ne preprečuje sprejetja protidampinških ali izravnalnih ukrepov v skladu s členom VI Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, s Sporazumom STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih.
2. Ta člen ni predmet določb oddelka VI naslova II tega sporazuma.
Člen 19
Zaščitni ukrepi
1. Nobena določba tega sporazuma pogodbenicama ne preprečuje sprejetja ukrepov v skladu s členom XIX Sporazuma GATT 1994 in Sporazumom STO o zaščitnih ukrepih.
2. Ta člen ni predmet določb oddelka VI naslova II tega sporazuma.
Člen 20
Splošne izjeme
Določbe člena XX Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, in člena XXI Sporazuma GATT 1994, ki so vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo.
Člen 21
Industrijski standardi in ugotavljanje skladnosti ter tehnični predpisi
1. Povezava s Sporazumom STO o tehničnih ovirah v trgovini
Določbe Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini), ki so vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo.
2. Področje in obseg uporabe
Določbe tega poglavja se uporabljajo za pripravo, sprejetje in uporabo tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot so opredeljeni v Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.
3. Cilji
Cilji sodelovanja med pogodbenicama na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti so:
(a) |
preprečiti ali zmanjšati tehnične ovire v trgovini, da se olajša trgovina med pogodbenicama; |
(b) |
okrepiti dostop za proizvode ene pogodbenice na trg druge pogodbenice z izboljšano varnostjo, kakovostjo in konkurenčnostjo proizvodov; |
(c) |
spodbujati večjo uporabo mednarodnih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, vključno z ukrepi, značilnimi za sektor, ter uporabo mednarodnih najboljših praks za njihovo pripravo; |
(d) |
zagotoviti, da so priprava, sprejetje in uporaba standardov in tehničnih predpisov pregledni in da ne ustvarjajo nepotrebnih ovir v trgovini med pogodbenicama v skladu z določbami Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini; |
(e) |
razviti infrastrukturo za tehnične predpise, standardizacijo, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo, metrologijo in nadzor trga v Iraku; |
(f) |
razviti funkcionalne povezave med standardizacijo, ugotavljanjem skladnosti in regulativnimi institucijami v Iraku in Uniji; |
(g) |
spodbujati učinkovito sodelovanje iraških institucij v mednarodnih organih za določanje standardov in odboru za tehnične ovire v trgovini. |
4. Tehnični predpisi, standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti
(a) |
Pogodbenici zagotovita, da se tehnični predpisi, standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti ne pripravljajo, sprejemajo ali uporabljajo z namenom ali učinkom ustvarjanja nepotrebnih ovir v trgovini med pogodbenicama, skladno z določbami Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini. |
(b) |
Pogodbenici si, kadar je to možno, prizadevata za uskladitev svojih standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti. |
5. Preglednost in uradno obveščanje
(a) |
Med pogodbenicama veljajo obveznosti glede izmenjave informacij o tehničnih predpisih, standardih in postopkih za ugotavljanje skladnosti, določenih v Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini. |
(b) |
Pogodbenici se dogovorita o izmenjavi informacij v zvezi z vprašanji, ki bi lahko bila pomembna za njune trgovinske odnose, vključno s hitrim opozarjanjem, znanstvenimi mnenji in dogodki, prek kontaktnih točk. |
(c) |
Pogodbenici lahko sodelujeta pri ustanavljanju in vzdrževanju kontaktnih točk ter pri vzpostavljanju in vzdrževanju skupnih podatkovnih zbirk. |
Člen 22
Sanitarni in fitosanitarni ukrepi
1. Pogodbenici sodelujeta na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov z namenom omogočanja trgovine, pri čemer ščitita življenje ali zdravje ljudi, živali in rastlin. Določbe Sporazuma STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov), ki je vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo.
2. Pogodbenici lahko na zahtevo odkrivata in obravnavata težave, ki izvirajo iz izvajanja posebnih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, da bi dosegli vzajemno sprejemljive rešitve.
ODDELEK II
Trgovina s storitvami in ustanavljanje
Člen 23
Obseg uporabe
1. V tem oddelku so določene ureditve med pogodbenicama, ki so potrebne za postopno liberalizacijo trgovine s storitvami in ustanavljanje.
2. Ta oddelek se nanaša na ukrepe, ki vplivajo na trgovino s storitvami in ustanavljanje v vseh gospodarskih dejavnostih, razen:
(a) |
rudarstva, proizvodnje in predelave jedrskih materialov; |
(b) |
proizvodnje ali trgovine z orožjem, strelivom in vojaškim materialom; |
(c) |
avdiovizualnih in kulturnih storitev; |
(d) |
storitev izobraževanja; |
(e) |
storitev na področju zdravstva in socialnega varstva; |
(f) |
nacionalne pomorske kabotaže; |
(g) |
storitev zračnih prevozov in pomožnih storitev v zračnem prevozu, razen:
|
(h) |
storitev vesoljskih prevozov. |
3. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da nalaga kakršne koli obveznosti v zvezi z javnimi naročili.
4. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici.
5. V skladu z določbami tega oddelka vsaka pogodbenica ohrani pravico do urejanja in uvedbe novih predpisov za uresničevanje zakonitih ciljev politik.
Člen 24
Opredelitve pojmov
V tem oddelku:
(a) |
„fizična oseba Unije“ pomeni državljana države članice Unije v skladu z njeno zakonodajo in „fizična oseba Republike Irak“ pomeni državljana Iraka v skladu z njegovo zakonodajo; |
(b) |
„pravna oseba“ pomeni vsak pravni subjekt, pravilno ustanovljen ali kako drugače organiziran po veljavnem zakonu kot pridobitna ali nepridobitna dejavnost ter v zasebni ali državni lasti, vključno z delniškimi družbami, trusti, solastniškimi podjetji, skupnimi vlaganji, samostojnimi podjetniki posamezniki ali združenji; |
(c) |
„pravna oseba Unije“ ali „pravna oseba Iraka“ pomeni pravno osebo, ustanovljeno v skladu z zakoni države članice Unije oziroma Iraka z registriranim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju, na katerem se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Iraka. Če ima pravna oseba samo registrirani sedež, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju, na katerem se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Iraka, se ne šteje za pravno osebo Unije oziroma pravno osebo Iraka, razen če so njene dejavnosti v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom Unije oziroma Iraka; |
(d) |
ne glede na točko (c) veljajo določbe tega sporazuma tudi za ladijske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije oziroma Iraka in so pod nadzorom državljanov države članice Unije oziroma Iraka, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici Unije oziroma v Iraku v skladu z njihovo zakonodajo in plujejo pod zastavo države članice Unije oziroma Iraka; |
(e) |
„gospodarska dejavnost“ ne vključuje dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju vladnih pooblastil, torej dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; |
(f) |
„hčerinska družba“ pomeni pravno osebo, ki je pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe; |
(g) |
„podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svoj glavni sedež v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe; |
(h) |
„ponudniki storitve“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja storitev; |
(i) |
„trgovina s storitvami“ je opredeljena kot zagotavljanje storitev na naslednje načine:
|
(j) |
„ukrep“ pomeni vsak ukrep pogodbenice, bodisi v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa bodisi v kateri koli drugi obliki; |
(k) |
„ukrepi, ki jih pogodbenica sprejme ali ohranja“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejmejo:
|
(l) |
„storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih pri izvajanju vladnih pooblastil; |
(m) |
„tržna prisotnost“ pomeni prisotnost katere koli vrste poslovne ali strokovne ustanove z:
na ozemlju pogodbenice z namenom opravljanja gospodarske dejavnosti; |
(n) |
„vlagatelj“ pogodbenice pomeni kakršno koli fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z vzpostavitvijo tržne prisotnosti; |
(o) |
„storitev, opravljena pri izvajanju vladnih pooblastil“ pomeni vsako storitev, ki ni opravljena na komercialni podlagi ali v konkurenci z enim ali več ponudniki storitev. |
Člen 25
1. Unija z začetkom veljavnosti tega sporazuma razširja obravnavo, ki je posledica časovnega razporeda, posebnih zavez Unije in njenih držav članic glede nacionalne obravnave in tržnega dostopa v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GATS) na storitve ali ponudnike storitev Iraka.
2. Irak z začetkom veljavnosti tega sporazuma in v skladu z odstavkom 3 za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije iz sektorja storitev in iz drugih sektorjev zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki se uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Iraka ali za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje katere koli tretje države, pri čemer se uporabi obravnava, ki je ugodnejša.
3. Irak lahko spremeni obravnavo, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije, tako da zanje uvede pravila in pridržke, katerih posledica je manj ugodna obravnava od tiste, ki se uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Iraka. Take spremembe izpolnjujejo naslednje pogoje:
(a) |
obravnava, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije, tudi potem ni manj ugodna od tiste, ki jo Irak uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje katere koli tretje države; |
(b) |
Irak o tem namenu uradno obvesti Komisijo Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Komisija) štiri mesece pred predvidenim začetkom izvajanja teh pogojev. Irak na zahtevo Komisije zagotovi natančne informacije o razlogih, ki utemeljujejo načrtovano uvedbo pogojev in pridržkov. Če Iraku v osmih tednih ni poslan noben odgovor, se šteje, da Unija pogoje in pridržke sprejema; |
(c) |
na zahtevo katere koli pogodbenice se predlagani pogoji in pridržki predložijo odboru za sodelovanje v proučitev in odobritev. |
4. Brez vpliva na ugodnosti na podlagi obravnave, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije v skladu z odstavkom 2 tega člena, Irak po pristopu k STO razširi obravnavo, ki izvira iz njegovega časovnega razporeda posebnih zavez na podlagi Sporazuma GATS, na storitve ali ponudnike storitev iz Unije.
Člen 26
1. Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, odobrena v skladu z določbami tega oddelka, se ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih pogodbenici zagotavljata ali jih bosta zagotavljali v prihodnje na podlagi sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčenju ali drugih davčnih dogovorov.
2. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga kot ovira za sprejetje ali izvedbo katerega koli ukrepa, katerega cilj je preprečitev izogibanja plačevanju davkov na podlagi davčnih določb sporazumov za preprečevanje dvojne obdavčitve ali drugih davčnih ureditev ali nacionalne davčne zakonodaje, s strani pogodbenic.
3. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da bi državam članicam ali Iraku pri uporabi ustreznih določb njihove fiskalne zakonodaje preprečevala razlikovanje med davkoplačevalci z različnim položajem, zlasti glede na njihov sedež ali kraj stalnega prebivališča.
Člen 27
Drugi sporazumi
Nobena določba tega oddelka ne omejuje pravic vlagateljev pogodbenic, da bi bili deležni ugodnejše obravnave, določene v katerem koli obstoječem ali prihodnjem mednarodnem sporazumu v zvezi z naložbami, katerega pogodbenici sta država članica Unije in Irak.
Člen 28
Preglednost
Vsaka pogodbenica se takoj odzove na vse zahteve druge pogodbenice po posebnih informacijah v zvezi z vsemi njenimi ukrepi, ki se splošno uporabljajo, ali mednarodnimi sporazumi, ki spadajo pod ta sporazum ali nanj vplivajo. Vsaka pogodbenica prav tako ustanovi eno ali več informacijskih točk, ki ponudnikom storitev druge pogodbenice na zahtevo zagotavljajo posebne informacije o vseh takih zadevah. Te informacijske točke so navedene v PRILOGI 3. Za informacijske točke ni nujno, da so depozitarne ustanove za zakone in druge predpise.
Člen 29
Izjeme
1. Za določbe tega oddelka veljajo izjeme iz tega člena. V skladu z zahtevo, da se tovrstni ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, v katerih prevladujejo podobne razmere, ali prikrito omejevanje trgovine s storitvami, se nobena določba tega oddelka ne razlaga tako, da kateri koli pogodbenici preprečuje sprejetje ali izvajanje ukrepov:
(a) |
ki so potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru; |
(b) |
ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; |
(c) |
ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso neskladni z določbami tega oddelka, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:
|
(d) |
ki so v neskladju s cilji člena 25, pod pogojem, da je razlika v obravnavi namenjena zagotavljanju učinkovite ali pravične uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov za storitve ali ponudnike storitev druge pogodbenice; |
(e) |
ki so v neskladju s cilji člena 25, pod pogojem, da je razlika v obravnavi namenjena preprečevanju izogibanja ali utaje davkov v skladu z davčnimi določbami iz sporazumov o izogibanju dvojnega obdavčevanja ali z drugimi davčnimi ureditvami ali nacionalno davčno zakonodajo. |
2. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za sisteme socialne varnosti pogodbenic ali za dejavnosti na ozemlju pogodbenic, ki so povezane, pa čeprav občasno, z izvajanjem javnih pooblastil.
3. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za ukrepe, ki vplivajo na fizične osebe, ki želijo dostop do trga zaposlovanja pogodbenice, niti za ukrepe glede državljanstva, stalnega prebivališča ali zaposlitve za nedoločen čas.
4. Nobena določba tega oddelka pogodbenicama ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa fizičnih oseb na njuno ozemlje ali za njihovo začasno prebivanje na njunem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za varovanje celovitosti njunih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njune meje, pod pogojem, da se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti za drugo pogodbenico iz člena 25.
5. Nobena določba tega oddelka se ne uporablja za dejavnosti centralne banke ali monetarnega organa ali katerega koli drugega javnega subjekta v okviru monetarne ali tečajne politike.
6. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da pogodbenici, vključno z njenimi javnimi subjekti, ne preprečuje, da bi na svojem ozemlju sama izvajala ali zagotavljala dejavnosti ali storitve za račun ali z jamstvom ali z uporabo finančnih sredstev pogodbenice ali njenih javnih subjektov.
7. Določbe tega oddelka ne preprečujejo, da bi katera koli pogodbenica uporabila katere koli ukrepe, potrebne, da se prepreči izognitev njenim ukrepom v zvezi z dostopom tretje države na njen trg prek določb tega sporazuma.
Člen 30
Varnostne izjeme
Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da:
(a) |
se od katere koli pogodbenice zahteva zagotovitev kakršnih koli informacij, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi, ali |
(b) |
kateri koli pogodbenici prepoveduje uvedbo ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:
|
(c) |
da preprečijo kateri koli pogodbenici sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu z njenimi obveznostmi po Ustanovni listini Združenih narodov za ohranitev mednarodnega miru in varnosti. |
Člen 31
Postopna liberalizacija trgovine s storitvami in tržne prisotnosti
Če omogočajo okoliščine, vključno z razmerami, ki izhajajo iz pristopa Iraka k STO, lahko svet za sodelovanje pogodbenicama da priporočila, da postopno razširita trgovino s storitvami in tržno prisotnost med seboj ter zagotovita popolno skladnost z določbami Sporazuma GATS, zlasti člena V. Kadar so priporočila sprejeta, bi se začetek njihovega učinkovanja lahko določil s sporazumi med pogodbenicama.
ODDELEK III
Določbe, ki vplivajo na trgovino in naložbe
Člen 32
Spodbujanje naložb
Pogodbenici spodbujata povečanje vzajemno koristnih naložb z vzpostavitvijo ugodnejšega okolja za zasebne naložbe.
Člen 33
Kontaktne točke in izmenjava informacij
Zaradi lažjega komuniciranja med pogodbenicama o trgovinskih zadevah, povezanih z zasebnimi naložbami, vsaka od pogodbenic določi kontaktno točko. Na zahtevo katere koli pogodbenice kontaktna točka druge pogodbenice navede urad ali uradnika, odgovornega za zadevo, in zagotovi potrebno podporo za lažje komuniciranje s pogodbenico prosilko.
ODDELEK IV
Tekoča plačila in kapital
Člen 34
Cilj in področje uporabe
1. Pogodbenici si prizadevata za liberalizacijo tekočih plačil in pretoka kapitala med seboj v skladu z obvezami, sprejetimi v okviru mednarodnih finančnih institucij.
2. Ta oddelek se uporablja za vsa tekoča plačila in pretok kapitala med pogodbenicama.
Člen 35
Tekoči račun
Pogodbenici v prosti konvertibilni valuti in v skladu s Statutom Mednarodnega denarnega sklada dovolita vsa plačila in prenose s tekočega računa med pogodbenicama.
Člen 36
Kapitalski račun
Pogodbenici od začetka veljavnosti tega sporazuma dovoljujeta prosti pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami, izvršenimi v skladu z zakoni države gostiteljice, in v zvezi z naložbami, izvršenimi v skladu z določbami tega sporazuma, ter likvidacijo ali repatriacijo tega kapitala in kakršnega koli dobička, ki iz njega izvira.
Člen 37
Mirovanje
Pogodbenici ne uvajata nobenih novih omejitev tekočih plačil in pretoka kapitala med svojimi prebivalci ter ne zaostrujeta sedanjih ureditev.
Člen 38
Zaščitni ukrepi
1. V izjemnih okoliščinah, kadar pretok kapitala med Unijo in Irakom povzroča ali bi lahko povzročal resne težave pri izvajanju tečajne ali monetarne politike v Uniji oziroma Iraku, lahko Unija oziroma Irak sprejme zaščitne ukrepe v zvezi s pretokom kapitala med Unijo in Irakom za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev, če so ti ukrepi nujni.
2. Pogodbenica, ki sprejme zaščitne ukrepe, drugo pogodbenico čim prej obvesti o časovnem razporedu za odpravo teh ukrepov.
Člen 39
Končne določbe
1. Nobena določba tega oddelka ne omejuje pravic gospodarskih subjektov pogodbenic do koristi ugodnejše obravnave, kot jo lahko zagotavlja kateri koli veljavni dvostranski ali večstranski sporazum, katerega pogodbenici sta.
2. Pogodbenici se posvetujeta z namenom, da omogočita lažji pretok kapitala med seboj ter tako uresničujeta cilje tega sporazuma.
ODDELEK V
Vprašanja, povezana s trgovino
Člen 40
1. Cilj pogodbenic je upoštevati določbe iz člena XVII Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, Dogovora STO o razlagi člena XVII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del.
2. Kadar pogodbenica od druge pogodbenice zahteva informacije o posameznih državnih trgovinskih podjetjih, načinu njihovega delovanja in učinku njihovega delovanja na dvostransko trgovino, zaprošena pogodbenica zagotovi največjo možno preglednost brez vpliva na člen XVII.4(d) Sporazuma GATT 1994 o zaupnih informacijah.
3. Vsaka od pogodbenic zagotovi, da vsako državno trgovinsko podjetje, ki je ponudnik blaga ali storitev, izpolnjuje zahteve te pogodbenice na podlagi tega sporazuma.
Člen 41
Uvod
1. Pogodbenici priznavata, da pregledni, konkurenčni in odprti javni razpisi prispevajo k trajnostnemu gospodarskemu razvoju, in si za cilj zastavljata učinkovito, vzajemno in postopno odprtje svojih trgov za javna naročila.
2. V tem poglavju:
(a) |
„komercialno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitve take vrste, ki se običajno prodajajo ali ponujajo za prodajo na komercialnih trgih nevladnim kupcem, ki jih običajno tudi kupijo, za nevladne namene; |
(b) |
„gradbena storitev“ pomeni storitev, katere cilj je na kakršen koli način izvesti gradbena dela nizkih ali visokih gradenj na podlagi oddelka 51 začasne osrednje klasifikacije proizvodov Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: CPC); |
(c) |
„dnevi“ pomenijo koledarske dneve; |
(d) |
„elektronska dražba“ pomeni ponavljajoč proces, pri katerem ponudniki z uporabo elektronskih sredstev predstavijo nove cene ali nove vrednosti za količinsko opredeljive necenovne elemente javnega razpisa, povezane z merili vrednotenja, ali oboje, na podlagi katerega se določi ali ponovno določi razvrstitev ponudb; |
(e) |
„v pisni obliki“ ali „pisno“ pomeni informacije, izražene z besedami ali številkami, ki jih je mogoče prebrati, reproducirati in pozneje posredovati. To lahko vključuje elektronsko posredovane in shranjene informacije; |
(f) |
„omejeni javni razpisi“ pomeni javni razpis, pri katerem se naročniki posvetujejo z enim ali več izbranimi ponudniki; |
(g) |
„ukrep“ pomeni kateri koli zakon, predpis, postopek, upravno usmeritev ali prakso ali kateri koli ukrep naročnika v zvezi s kritim javnim naročilom; |
(h) |
„večnamenski seznam“ pomeni seznam ponudnikov, za katere je naročnik ugotovil, da izpolnjujejo pogoje za uvrstitev na ta seznam, in ki ga naročnik namerava uporabiti več kot enkrat; |
(i) |
„obvestilo o nameravanem javnem naročilu“ pomeni obvestilo, ki ga objavi naročnik, da povabi zainteresirane ponudnike, naj predložijo vlogo za sodelovanje ali ponudbo ali oboje; |
(j) |
„kompenzacija“ pomeni kateri koli pogoj ali zavezo, ki spodbuja lokalni razvoj ali izboljšuje plačilno bilanco pogodbenice, kot so uporaba domače vsebine, licenciranje tehnologije, naložbe, protidobave in podobna dejanja ali zahteve; |
(k) |
„odprt javni razpis“ pomeni javni razpis, na katerega lahko vsi zainteresirani ponudniki predložijo svojo ponudbo; |
(l) |
„oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo; |
(m) |
„naročnik“ pomeni subjekt iz Dodatka I pogodbenice iz PRILOGE 1 k temu Sporazumu; |
(n) |
„kvalificirani ponudnik“ pomeni ponudnika, za katerega naročnik ugotavlja, da je izpolnil pogoje za sodelovanje; |
(o) |
„selektivni javni razpis“ pomeni javni razpis, pri katerem naročnik povabi le kvalificirane ponudnike, da predložijo svojo ponudbo; |
(p) |
„storitve“ vključujejo gradbene storitve, razen če ni drugače določeno; |
(q) |
„standard“ pomeni dokument, ki ga je odobril priznani organ, ki za splošno in večkratno uporabo določa pravila, smernice ali značilnosti za proizvode ali storitve ali z njimi povezane postopke in načine proizvodnje, ki jih ni treba obvezno upoštevati. Lahko vključuje ali izključno obravnava tudi zahteve glede terminologije, simbolov, pakiranja, označevanja ali etiketiranja, ki se uporabljajo za blago, storitve, postopke ali načine proizvodnje; |
(r) |
„ponudnik“ pomeni osebo ali skupino oseb, ki ponuja ali bi lahko ponujala blago ali storitve, ter |
(s) |
„tehnična specifikacija“ pomeni zahtevo javnega razpisa, ki:
|
Člen 42
Področje in obseg uporabe
1. To poglavje se uporablja za vse ukrepe v zvezi s kritimi javnimi naročili. Krita javna naročila v tem poglavju pomenijo javna naročila za vladne namene:
(a) |
blaga, storitev ali kakršne koli kombinacije obeh:
|
(b) |
na vse pogodbene načine, vključno z nakupom, zakupom, najemom ali najemnim nakupom, z nakupno pravico ali brez nje; |
(c) |
katerih vrednost je enaka ustreznemu pragu, določenemu v podprilogah pogodbenic iz Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, v času objave obvestila v skladu s členom 45, ali višja od tega praga; |
(d) |
s strani naročnika ter |
(e) |
ki niso drugače izključena iz obsega uporabe. |
2. Razen če ni izrecno določeno drugače, se to poglavje ne uporablja za:
(a) |
pridobitev ali najem zemljišča, obstoječih zgradb ali drugih nepremičnin ali pravic na njih; |
(b) |
nepogodbene sporazume ali katero koli obliko pomoči, ki jo zagotovi pogodbenica, vključno s sporazumi o sodelovanju, nepovratnimi sredstvi, posojili, infuzijami lastniškega kapitala, garancijami in fiskalnimi spodbudami; |
(c) |
javno naročilo ali pridobitev storitev fiskalnega urada ali depozitnih storitev, likvidacijskih in upravljavskih storitev za regulirane finančne ustanove ali storitev, povezanih s prodajo, odkupom in razdelitvijo javnega dolga, vključno s posojili in državnimi obveznicami ter dolžniškimi in drugimi vrednostnimi papirji; |
(d) |
pogodbe o zaposlitvi v javnem sektorju; |
(e) |
javna naročila, opravljena:
|
3. Vsaka pogodbenica v svojih podprilogah k Dodatku I PRILOGE 1 k temu sporazumu opredeli in določi naslednje:
(a) |
v Podprilogi 1: subjekte centralne države, katerih javna naročila zajema to poglavje; |
(b) |
v Podprilogi 2: vse druge subjekte, katerih javna naročila zajema to poglavje; |
(c) |
v Podprilogi 3: storitve, razen gradbenih storitev, ki jih zajema to poglavje; |
(d) |
v Podprilogi 4: gradbene storitve, ki jih zajema to poglavje; |
(e) |
v Podprilogi 5: kakršne koli splošne opombe. |
4. Kadar naročnik v okviru kritih javnih naročil od oseb, ki niso zajete v podprilogah pogodbenic iz Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, zahteva, da naročajo v skladu s posebnimi zahtevami, se za te zahteve smiselno uporablja člen 43.
5. Naročnik pri ocenitvi vrednosti javnega naročila z namenom ugotovitve, ali je zadevno javno naročilo krito, javnega naročila ne razdeli na ločena javna naročila niti ne izbere ali uporabi določene metode vrednotenja za oceno vrednosti javnega naročila, da bi ga tako v celoti ali delno izključil iz uporabe tega poglavja.
6. Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da bi kateri koli pogodbenici preprečila, da sprejme kakršen koli ukrep ali da ne razkrije informacij, za katere meni, da so potrebne za zaščito njenih bistvenih varnostnih interesov v zvezi z nabavo orožja, streliva ali vojaškega materiala ali v zvezi z javnimi naročili, ki so nepogrešljiva za nacionalno varnost ali nacionalno obrambo.
7. Pod pogojem, da se taki ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med pogodbenicama, v katerih prevladujejo enaki pogoji, ali za prikrito omejevanje mednarodne trgovine, se nobena določba tega poglavja ne razlaga tako, da bi se kateri koli pogodbenici preprečilo uvajanje ali izvrševanje ukrepov:
(a) |
ki so potrebni za varovanje javne morale, reda ali varnosti; |
(b) |
ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; |
(c) |
ki so potrebni za zaščito intelektualne lastnine ali |
(d) |
ki so povezani z blagom ali storitvami invalidov, človekoljubnih ustanov ali zapornikov. |
Člen 43
Splošna načela
1. Vsaka pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, glede katerega koli ukrepa in katerega koli kritega javnega naročila za blago in storitve druge pogodbenice in za ponudnike druge pogodbenice, ki ponujajo blago ali storitve, takoj in brezpogojno zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica, vključno s svojimi naročniki, zagotovi za domače blago, storitve in ponudnike.
2. Kar zadeva kateri koli ukrep v zvezi s kritimi javnimi naročili, pogodbenica, vključno z njenimi naročniki:
(a) |
ne obravnava lokalnega ponudnika manj ugodno kot drugega lokalnega ponudnika na podlagi stopnje povezave s tujino ali lastništva niti |
(b) |
ne diskriminira lokalnega ponudnika na podlagi dejstva, da so blago ali storitve, ki jih ponuja ta ponudnik za določeno javno naročilo, dejansko blago ali storitve druge pogodbenice. |
3. Irak v zvezi s kakršnimi koli zakoni, predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi javnimi naročili, pa tudi s posebnimi javnimi naročili javnih organov na vseh ravneh, ki so odprta za blago, storitve in ponudnike iz tretjih držav, ne obravnava blaga, storitev in ponudnikov iz Unije na manj ugoden način od tistega, ki ga uporablja za blago, storitve in ponudnike iz katere koli tretje države.
4. Pri izvajanju kritih javnih naročil s pomočjo elektronskih sredstev naročnik:
(a) |
zagotovi, da se javna naročila izvajajo s pomočjo sistemov informacijske tehnologije in programske opreme, vključno s tistimi, ki so povezani z avtentifikacijo in šifriranjem podatkov, ki so splošno dostopni in interoperabilni z drugimi splošno dostopnimi sistemi informacijske tehnologije in programske opreme, ter |
(b) |
ohrani mehanizme, ki zagotavljajo celovitost vlog za sodelovanje in ponudb, vključno z določitvijo roka in sprejemanja ponudb, ter preprečujejo neustrezen dostop. |
5. Naročnik krita javna naročila izvaja na pregleden in nepristranski način, ki preprečuje navzkrižje interesov in korupcijo ter je skladen s tem poglavjem.
6. Za namene kritih javnih naročil ne sme nobena pogodbenica za blago ali storitve, ki so bili uvoženi iz druge pogodbenice ali jih je druga pogodbenica zagotovila, uporabljati pravil o poreklu, ki se razlikujejo od tistih, ki jih pogodbenica takrat uporablja za uvoz ali dobavo enakega blaga ali storitev iz iste pogodbenice.
Člen 44
Objava informacij o javnih naročilih
1. Vsaka pogodbenica:
(a) |
nemudoma objavi vse zakone, predpise, sodne in upravne odločbe v splošni uporabi, standardne pogodbene klavzule, ki so določene z zakonom ali predpisom ter s sklicevanjem vključene v obvestila in razpisno dokumentacijo, in postopek v zvezi s kritimi javnimi razpisi ter vse njihove spremembe v uradno določenem elektronskem ali tiskanem mediju, ki je zelo razširjen in ostane dostopen javnosti; |
(b) |
na zahtevo zagotovi utemeljitev navedenega kateri koli pogodbenici; |
(c) |
v Dodatku II PRILOGE 1 k temu sporazumu navede elektronske ali tiskane medije, v katerih pogodbenica objavi informacije iz točke (a); |
(d) |
v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu navede elektronske medije, v katerih pogodbenica objavi obvestila iz člena 45, člena 47(4) in člena 55(2). |
2. Vsaka pogodbenica takoj uradno obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli spremembah svojih informacij, navedenih v Dodatku II ali III PRILOGE 1 k temu sporazumu.
Člen 45
Objava obvestil
1. Za vsako krito javno naročilo, razen v okoliščinah iz člena 52, naročnik v ustreznem mediju, navedenem v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu, objavi obvestilo o nameravanem javnem naročilu. Vsako tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Dodatku IV PRILOGE 1 k temu sporazumu. Ta obvestila so brezplačno dostopna z elektronskimi sredstvi prek ene same dostopne točke.
2. Naročnik za vsako nameravano javno naročilo istočasno z objavo obvestila o nameravanem javnem naročilu objavi tudi dostopen povzetek obvestila v enem od jezikov STO. Povzetek obvestila vključuje vsaj naslednje informacije:
(a) |
predmet javnega naročila; |
(b) |
zadnji rok za predložitev ponudb ali, kadar je primerno, zadnji rok za predložitev vlog za sodelovanje v javnih naročilih ali za uvrstitev na večnamenski seznam ter |
(c) |
naslov, na katerem se lahko zaprosi za dokumente v zvezi z javnim naročilom. |
3. Naročniki se spodbujajo, da vsako fiskalno leto čim prej objavijo obvestilo v zvezi s svojimi prihodnjimi načrti glede javnih naročil (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o načrtovanem javnem naročilu). Obvestilo bi moralo vsebovati predmet javnega naročila in načrtovani datum objave obvestila o nameravanem javnem naročilu.
4. Naročnik, naveden v Podprilogi 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, lahko obvestilo o načrtovanem javnem naročilu uporabi kot obvestilo o nameravanem javnem naročilu, če to zajema toliko informacij iz Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kot jih je na voljo, in navedbo, naj zainteresirani ponudniki svoje zanimanje za javno naročilo izrazijo naročniku.
Člen 46
Pogoji za sodelovanje
1. Naročnik omeji pogoje za sodelovanje v javnem naročilu na tiste, ki so bistveni za zagotovitev, da ima ponudnik pravne in finančne zmogljivosti ter poslovne in tehnične sposobnosti za izvedbo ustreznega javnega naročila.
2. Naročnik pri ocenitvi, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje:
(a) |
ovrednoti finančne, poslovne in tehnične sposobnosti ponudnika na podlagi poslovnih dejavnosti tega ponudnika tako znotraj kot zunaj ozemlja pogodbenice naročnika; |
(b) |
ne določi pogoja, na podlagi katerega lahko ponudnik sodeluje v javnem naročilu, če mu je naročnik zadevne pogodbenice že prej oddal eno ali več naročil ali če ima predhodne delovne izkušnje na ozemlju zadevne pogodbenice, ter |
(c) |
lahko, kadar je to potrebno, zahteva ustrezne predhodne izkušnje za izpolnjevanje zahtev iz javnega razpisa. |
3. Naročnik pri tej svoji oceni izhaja iz pogojev, ki jih je vnaprej določil v obvestilih ali razpisni dokumentaciji.
4. Naročnik mora ponudnika izključiti iz razlogov, kot so stečaj, neresnične izjave, znatne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju kakršne koli bistvene zahteve ali obveznosti iz predhodne pogodbe oziroma pogodb, sodbe v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji ali druge sodbe v zvezi s hudimi prekrški, kršitvami dolžnosti pri opravljanju poklica ali neplačevanje davkov.
Člen 47
Usposobljenost ponudnikov
1. Kadar namerava naročnik uporabiti selektivni javni razpis:
(a) |
vključi v obvestilo o nameravanem javnem naročilu vsaj informacije iz točk 1, 2, 6, 7, 10 in 11 Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu in povabi ponudnike, da predložijo vlogo za sodelovanje, ter |
(b) |
do začetka obdobja za javno naročilo kvalificiranim ponudnikom, ki jih obvesti, kot je določeno v točki (b) odstavka 2 Dodatka VI PRILOGE 1 k temu sporazumu, zagotovi vsaj informacije iz točk 3, 4, 5, 8 in 9 Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu. |
2. Naročnik kot kvalificirane ponudnike prizna vse domače ponudnike in vse ponudnike druge pogodbenice, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje v določenem javnem razpisu, razen če naročnik v obvestilu o nameravanem javnem naročilu navede kakršne koli omejitve glede števila ponudnikov, ki bodo lahko oddali ponudbo, in merila za izbiro omejenega števila ponudnikov.
3. Kadar razpisna dokumentacija ni javno objavljena na dan objave obvestila iz odstavka 1, naročnik zagotovi, da se ti dokumenti istočasno dajo na voljo vsem kvalificiranim ponudnikom, izbranim v skladu z odstavkom 2.
4. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko vodi večnamenski seznam ponudnikov, če se obvestilo, ki zainteresirane ponudnike vabi k predložitvi vloge za uvrstitev na ta seznam, objavlja letno in če je v primeru, da se objavlja z elektronskimi sredstvi, stalno na voljo v ustreznem mediju, navedenem v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu. Tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Dodatku V PRILOGE 1 k temu sporazumu.
5. Ne glede na odstavek 4, na podlagi katerega bo večnamenski seznam veljaven tri leta ali manj, lahko naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu objavi obvestilo iz navedenega odstavka samo enkrat, in sicer na začetku obdobja veljavnosti seznama, če sta v obvestilu navedena obdobje veljavnosti in opozorilo, da nadaljnja obvestila na bodo objavljena.
6. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu ponudnikom dovoli, da se za uvrstitev na večnamenski seznam kadarkoli prijavijo, in v razumno kratkem času na seznam vključi vse kvalificirane ponudnike.
Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko obvestilo, ki ponudnike vabi, da zaprosijo za uvrstitev na večnamenski seznam, uporabi kot obvestilo o nameravanem javnem naročilu, če:
(a) |
je obvestilo objavljeno v skladu z odstavkom 4 in vključuje informacije, potrebne na podlagi Dodatka V PRILOGE 1 k temu sporazumu, ter toliko informacij, potrebnih na podlagi Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kot jih je na voljo, ter vsebuje navedbo, da pomeni obvestilo o nameravanem javnem naročilu; |
(b) |
naročnik ponudnikom, ki so naročniku sporočili svoje zanimanje za določeno javno naročilo, nemudoma zagotovi zadostne informacije, da lahko ocenijo svoje zanimanje za zadevno javno naročilo, vključno z vsemi preostalimi informacijami, ki jih zahteva Dodatek IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kolikor so te informacije na voljo. |
7. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko ponudniku, ki je zaprosil za uvrstitev na večnamenski seznam v skladu z odstavkom 6, dovoli predložiti ponudbo za določeno javno naročilo, če je dovolj časa, da naročnik ugotovi, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje.
8. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu vsakega ponudnika, ki predloži vlogo za sodelovanje ali za uvrstitev na večnamenski seznam, nemudoma obvesti o odločitvi naročnika glede vloge.
9. Če naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu zavrne ponudnikovo vlogo za sodelovanje ali vlogo za uvrstitev na večnamenski seznam, ponudnika ne priznava več kot kvalificiranega; če ga umakne z večnamenskega seznama, naročnik o tem nemudoma obvesti ponudnika ter mu na ponudnikovo zahtevo nemudoma zagotovi pisno pojasnilo razlogov za svojo odločitev.
Člen 48
Tehnične specifikacije
1. Naročnik ne pripravi, sprejme ali uporablja nobenih tehničnih specifikacij ali določa nobenih postopkov za ugotavljanje skladnosti z namenom ali učinkom nepotrebnega oviranja mednarodne trgovine.
2. Pri določanju tehničnih specifikacij za blago ali storitve, ki se naročajo, naročnik po potrebi:
(a) |
določi tehnične specifikacije predvsem z vidika zahtev za zmogljivost in funkcionalnost kot pa z vidika oblikovnih ali opisnih lastnosti ter |
(b) |
utemelji tehnične specifikacije na mednarodnih ali evropskih standardih, če ti obstajajo, sicer pa na nacionalnih tehničnih predpisih, priznanih nacionalnih standardih ali gradbenih predpisih. |
3. Kadar se v tehničnih specifikacijah uporabljajo oblikovne ali opisne značilnosti, naročnik po potrebi navede, da bo upošteval ponudbe za enakovredno blago ali storitve, ki dokazano izpolnjujejo zahteve javnega naročila, in sicer z vključitvijo besedila, kot na primer „ali enakovredno“, v razpisno dokumentacijo.
4. Naročnik ne določi tehničnih specifikacij, ki zahtevajo ali se nanašajo na določeno blagovno znamko ali trgovsko ime, patent, avtorsko pravico, vzorec oziroma model, tip, posebno poreklo, proizvajalca ali ponudnika, razen če ni nobenega drugega dovolj natančnega ali razumljivega načina za opis zahtev glede naročila in pod pogojem, da v takih primerih naročnik v razpisno dokumentacijo vključi besedilo, kot je na primer „ali enakovredno“.
5. Naročnik ne zaprosi za nasvete in ne sprejema nasvetov, ki se lahko uporabijo pri pripravi sprejetja katere koli tehnične specifikacije za konkretno naročilo, od osebe, ki bi lahko imela poslovni interes v naročilu, na način, ki bi imel učinek izključevanja konkurence.
6. V skladu s tem členom lahko vsaka pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, pripravi, sprejme ali uporablja tehnične specifikacije za spodbujanje ohranjanja naravnih virov ali varstva okolja.
Člen 49
Razpisna dokumentacija
1. Naročnik ponudnikom zagotovi razpisno dokumentacijo, ki vključuje vse potrebne informacije, ki ponudnikom omogočajo pripravo in predložitev ustreznih ponudb. Če to ni določeno že prej v obvestilu o nameravanem javnem naročilu, ta dokumentacija vsebuje celovit opis vprašanj, določenih v Dodatku VIII PRILOGE 1 k temu sporazumu.
2. Naročnik vsakemu ponudniku, ki sodeluje v javnem naročilu, na zahtevo nemudoma zagotovi razpisno dokumentacijo in odgovori na vse razumne zahteve vsakega ponudnika, ki sodeluje v javnem naročilu, po zadevnih informacijah, če te informacije zadevnemu ponudniku ne dajejo prednosti pred konkurenti v javnem naročilu.
3. Kadar naročnik pred oddajo naročila spremeni merila ali zahteve, ki so določeni v obvestilu o nameravanem javnem naročilu ali v razpisni dokumentaciji, ki se zagotovi sodelujočim ponudnikom, ali spremeni obvestilo ali razpisno dokumentacijo, vse te spremembe ali spremenjeno ali ponovno izdano obvestilo ali razpisno dokumentacijo v pisni obliki pošlje:
(a) |
vsem ponudnikom, ki sodelujejo v času, ko so informacije spremenjene, če so znani, v vseh drugih primerih pa na enak način kot prvotne informacije, ter |
(b) |
v ustreznem času, ki tem ponudnikom omogoča, da po potrebi spremenijo in ponovno predložijo svoje spremenjene ponudbe. |
Člen 50
Časovno obdobje
Naročnik v skladu s svojimi razumnimi potrebami zagotovi dovolj časa, da ponudniki lahko pripravijo in predložijo vloge za sodelovanje in ustrezne ponudbe, ob upoštevanju dejavnikov, kot so narava in zapletenost javnega naročila, pričakovani obseg oddaje naročil podizvajalcem ter čas pošiljanja ponudb iz tujih in tudi nacionalnih točk, na katerih se elektronska sredstva ne uporabljajo. Ta časovna obdobja, vključno s kakršnimi koli njihovimi podaljšanji, so enaka za vse zainteresirane ali sodelujoče ponudnike. Časovna obdobja, ki se uporabljajo, so določena v Dodatku VI PRILOGE 1 k temu sporazumu.
Člen 51
Pogajanja
1. Pogodbenica lahko zagotovi, da se njeni naročniki pogajajo:
(a) |
v okviru javnih naročil, za katera so ta namen navedli v obvestilu o nameravanem javnem naročilu, ali |
(b) |
če se na podlagi ocene zdi, da nobena ponudba ni očitno najugodnejša v smislu posebnih meril ocenjevanja, določenih v obvestilih ali v razpisni dokumentaciji. |
2. Naročniki:
(a) |
zagotovijo, da se kakršna koli izločitev ponudnikov, ki sodelujejo v pogajanjih, opravi v skladu z merili ocenjevanja, določenih v obvestilih ali razpisni dokumentaciji, ter |
(b) |
ko se pogajanja končajo, določijo skupni rok, v katerem lahko preostali ponudniki oddajo kakršne koli nove ali spremenjene ponudbe. |
Člen 52
Omejeni razpisni postopek
Naročnik lahko uporabi omejeni razpisni postopek in se odloči, da ne bo uporabil členov 45 do 47, 49 do 51, 53 in 54, pod naslednjimi pogoji:
(a) |
če
pod pogojem, da zahteve razpisne dokumentacije niso bistveno spremenjene; |
(b) |
če lahko blago ali storitve zagotovi le določen ponudnik in ne obstajajo nobene razumne alternative ali nadomestno blago ali storitve, ker gre za umetniško delo; zaradi zaščite patentov, avtorskih pravic ali drugih izključnih pravic; ali zato, ker iz tehničnih razlogov konkurenca ne obstaja; |
(c) |
za dodatne dobave blaga in storitev prvotnega ponudnika blaga in storitev, ki niso bile vključene v prvotno javno naročilo, če sprememba dobavitelja tega dodatnega blaga ali storitev:
|
(d) |
kolikor je nujno potrebno zaradi izjemne nujnosti kot posledice dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, blaga ali storitev ni bilo mogoče pravočasno zagotoviti z odprtimi ali selektivnimi razpisnimi postopki; |
(e) |
za blago, kupljeno na blagovni borzi; |
(f) |
če naročnik naroča prototipe ali prvo blago ali storitve, ki se razvijajo na njegovo zahtevo v okviru določene pogodbe za raziskave, poskuse, študijo ali izvirni razvoj ali za tako pogodbo; |
(g) |
za nakupe pod izjemno ugodnimi pogoji, ki nastopijo v zelo kratkem času v primeru neobičajne odprodaje, ki na primer nastane z likvidacijo, prisilno poravnavo ali stečajem, in ne za redne nakupe od stalnih ponudnikov, ter |
(h) |
v primeru naročil, ki se oddajo zmagovalcu oblikovalskega natečaja, pod pogojem, da je bil natečaj organiziran skladno z načeli tega poglavja in če udeležence ocenjuje neodvisna žirija z namenom, da se oblikovalsko naročilo odda zmagovalcu. |
Člen 53
Elektronske dražbe
Kadar naročnik namerava izvesti krito javno naročilo z uporabo elektronske dražbe, pred začetkom elektronske dražbe vsakemu udeležencu zagotovi:
(a) |
metodo samodejnega ocenjevanja, vključno z matematično formulo, ki temelji na merilih ocenjevanja, določenih v razpisni dokumentaciji, ki se bo med dražbo uporabljala pri samodejnem razvrščanju ali ponovnem razvrščanju; |
(b) |
rezultate vseh prvotnih ocen elementov zadevnega javnega razpisa, pri katerem naj bi se naročilo oddalo na podlagi najugodnejše ponudbe, ter |
(c) |
vse druge zadevne informacije v zvezi z izvajanjem dražbe. |
Člen 54
Obravnava ponudb in oddaja naročil
1. Naročnik prejema, odpira in obravnava vse ponudbe po postopkih, ki zagotavljajo poštenost in nepristranskost razpisnega postopka ter zaupnost ponudb.
2. Naročnik ne kaznuje nobenega ponudnika, katerega ponudbo prejme po roku, določenem za prejemanje ponudb, če je vzrok za zamudo izljučno nepravilno ravnanje naročnika.
3. Kadar naročnik da ponudniku priložnost, da med odprtjem ponudb in oddajo naročila popravi nenamerne oblikovne napake, zagotovi enako priložnost vsem sodelujočim ponudnikom.
4. Ponudba se lahko upošteva za oddajo naročila, če je v pisni obliki in ob odpiranju izpolnjuje bistvene zahteve iz obvestil in razpisne dokumentacije, predložiti pa jo mora ponudnik, ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje.
5. Razen če naročnik ugotovi, da ni v javnem interesu, da se naročilo odda, naročnik odda naročilo ponudniku, za katerega je ugotovil, da lahko izpolni pogoje naročila in ki je zgolj na podlagi meril ocenjevanja, navedenih v obvestilu in razpisni dokumentaciji, predložil najugodnejšo ponudbo ali v primeru, ko je cena edino merilo, ponudil najnižjo ceno.
6. Če naročnik prejme ponudbo s ceno, ki je nenavadno nižja od cen drugih predloženih ponudb, lahko preveri, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje in lahko izpolni pogoje naročila.
7. Naročnik ne uporabi možnosti, odpove javnega naročila ali ne spreminja oddanih naročil tako, da se izogne izpolnjevanju obveznosti iz tega sporazuma.
Člen 55
Preglednost informacij o javnih naročilih
1. Naročnik nemudoma in na zahtevo v pisni obliki obvesti sodelujoče ponudnike o svojih odločitvah v zvezi z oddajo naročil. Naročnik v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 56 neuspešnemu ponudniku na zahtevo zagotovi pojasnilo razlogov za to, zakaj naročnik ni izbral njegove ponudbe, in zadevnih prednosti ponudbe uspešnega ponudnika.
2. Naročnik najpozneje 72 dni po oddaji vsakega naročila, ki ga zajema to poglavje, objavi obvestilo v ustreznem časopisu oziroma elektronskem mediju iz Dodatka III. Kadar se uporabi samo elektronski medij, informacije ostanejo na voljo v razumnem časovnem obdobju. Obvestilo vsebuje vsaj informacije, določene v Dodatku VII PRILOGE 1 k temu sporazumu.
Člen 56
Razkrivanje informacij
1. Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice nemudoma zagotovi vse potrebne informacije za ugotovitev, ali je bilo javno naročilo izvedeno pošteno, nepristransko in skladno s tem poglavjem, vključno z informacijami o značilnostih in zadevnih prednostih uspešnega ponudnika. Kadar bi objava teh informacij posegala v konkurenco prihodnjih ponudb, pogodbenica, ki te informacije prejme, teh ne posreduje nobenemu ponudniku, razen če se o tem posvetuje s pogodbenico, ki je te informacije zagotovila, in se ta pogodbenica s tem strinja.
2. Ne glede na druge določbe tega poglavja pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, nobenemu ponudniku ne zagotovi informacij, ki bi lahko posegale v pošteno konkurenco med ponudniki.
3. Nobena določba tega poglavja se ne razlaga kot zahteva za pogodbenico, vključno z njenimi naročniki, organi in revizijskimi organi, da razkrije zaupne informacije, katerih razkritje bi oviralo kazenski pregon, posegalo v pošteno konkurenco med ponudniki, posegalo v zakonite poslovne interese določenih oseb, vključno z zaščito intelektualne lastnine, ali bilo kako drugače v nasprotju z javnim interesom.
Člen 57
Nacionalni postopek pregleda
1. Vsaka pogodbenica zagotovi pravočasen, učinkovit, pregleden in nediskriminatoren upravni ali sodni postopek pregleda, v katerem se lahko ponudnik pritoži zaradi:
(a) |
kršitve določb tega poglavja ali |
(b) |
neizpolnjevanja ukrepov pogodbenice o izvajanju tega poglavja, kadar ponudnik nima pravice, da bi se neposredno pritožil zoper kršitve določb tega poglavja na podlagi nacionalnega prava pogodbenice, |
ki nastane v okviru kritih javnih naročil, v katerih ima ali je imel ponudnik interes. Postopkovna pravila za vse pritožbe so v pisni obliki in splošno dostopna.
2. V primeru pritožbe ponudnika, nastale v okviru kritih javnih naročil, v katerih ponudnik ima ali je imel interes, zaradi kršenja ali neizpolnjevanja obveznosti iz odstavka 1 zadevna pogodbenica spodbuja svojega naročnika in ponudnika, da rešitev za pritožbo poskušata najti s posvetovanjem. Naročnik vse take pritožbe obravnava nepristransko in pravočasno ter tako, da se tem ne posega v sodelovanje ponudnika v tekočih ali prihodnjih javnih naročilih ali v pravico do popravnih ukrepov v okviru upravnega ali sodnega postopka pregleda.
3. Vsak ponudnik ima na voljo dovolj časa, da pripravi in vloži pritožbo, kar nikakor ne sme biti manj kot deset dni od tedaj, ko mu osnova za pritožbo postane oziroma bi mu upravičeno lahko postala znana.
4. Vsaka pogodbenica določi ali imenuje vsaj en nepristranski upravni ali sodni organ, ki je neodvisen od njenih naročnikov, da sprejme in pregleda ponudnikovo pritožbo v okviru kritih javnih naročil.
5. Kadar pritožbo prvotno pregleda organ, ki ni organ iz odstavka 4, pogodbenica zagotovi, da lahko ponudnik pri nepristranskem upravnem ali sodnem organu, ki je neodvisen od naročnika, katerega javno naročilo je predmet pritožbe, vloži pritožbo na prvotno odločitev. Organ za pregled, ki ni sodišče, je bodisi predmet sodnega pregleda bodisi ima postopkovna jamstva za zagotovitev, da:
(a) |
naročnik na pritožbo pisno odgovori in organu za pregled razkrije vse zadevne dokumente; |
(b) |
imajo udeleženci v postopku (v nadaljnjem besedilu: udeleženci) pravico, da so zaslišani, preden organ za pregled sprejme odločitev v zvezi s pritožbo; |
(c) |
imajo udeleženci pravico do zastopanja in spremljanja; |
(d) |
imajo udeleženci dostop do vseh postopkov; |
(e) |
imajo udeleženci pravico zahtevati, da postopek poteka v javnosti in da so prisotne priče, ter |
(f) |
se odločitve ali priporočila v zvezi s pritožbami ponudnikov zagotovijo pravočasno, v pisni obliki in s pojasnili razlogov za vsako odločitev ali priporočilo. |
6. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, ki zagotavljajo:
(a) |
takojšnje začasne ukrepe, ki omogočajo, da ponudniki ohranijo možnost za sodelovanje v javnem naročilu. Ti začasni ukrepi lahko povzročijo začasno prekinitev postopka javnega naročila. Postopki lahko predvidevajo, da se pri odločanju, ali naj se takšni ukrepi uporabijo, upoštevajo prevladujoče škodljive posledice za zadevne interese, vključno z javnim interesom. Neukrepanje se določi pisno; in |
(b) |
kadar organ za pregled ugotovi, da je prišlo do kršitve ali neizpolnjevanja obveznosti, kot je določeno v odstavku 1, popravni ukrep ali nadomestilo za izgubo ali škodo, ki je lahko omejena bodisi na stroške za pripravo javnega razpisa bodisi na stroške za pritožbo, ali na oboje. |
Člen 58
Nadaljnja pogajanja
1. Pogodbenici bosta letno pregledovali učinkovito izvajanje tega poglavja in vzajemno odpiranje trgov za javna naročila. Pogodbenici bosta najpozneje leto dni po začetku veljavnosti tega sporazuma začeli pogajanja za podaljšanje veljavnosti seznamov naročnikov iz Podpriloge 1 in Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu.
2. Irak bo v okviru pogajanj za pristop k STO potrdil svojo zavezo pristopu k večstranskemu Sporazumu o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: GPA).
Člen 59
Asimetrična ureditev in prehodni ukrepi
Ob upoštevanju razvojnih, finančnih in trgovinskih potreb bo imel Irak koristi od prehodnega ukrepa: Irak lahko zagotovi začasni program preferencialnih cen s 5-odstotno razliko v ceni za blago in storitve ter 10-odstotno za gradnje, ki bi se uporabljal za blago in storitve zgolj iraških ponudnikov.
Program preferencialnih cen bo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma postopno odpravljen.
Člen 60
Narava in obseg obveznosti
1. Irak v skladu z določbami tega člena in PRILOGE 2 k temu sporazumu v petih letih od začetka veljavnosti Sporazuma sprejme zakonodajo, da se zagotovi ustrezno in učinkovito varstvo pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine skladno z najvišjimi mednarodnimi standardi, vključno s pravili, ki jih določa Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, vključen v Prilogo 1C k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS), ter učinkovita sredstva za uveljavljanje teh pravic.
2. V treh letih od začetka veljavnosti Sporazuma Irak pristopi k večstranskim konvencijam o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz odstavka 2 PRILOGE 2 k temu sporazumu, katerih pogodbenica je ena ali več držav članic ali jih ena ali več držav članic dejansko uporablja v skladu z ustreznimi določbami teh konvencij.
3. V treh letih od začetka veljavnosti Sporazuma Irak izpolni zahteve večstranskih konvencij o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz odstavka 3 PRILOGE 2 k temu sporazumu, katerih pogodbenica je ena ali več držav članic ali jih ena ali več držav članic dejansko uporablja v skladu z ustreznimi določbami teh konvencij.
4. Pogodbenici redno pregledujeta izvajanje tega člena in PRILOGE 2 k temu sporazumu. Pri pripravi zakonodaje ali če se pojavijo težave na področju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na trgovinske pogoje, se na zahtevo ene ali druge pogodbenice skličejo nujna posvetovanja, da se dosežejo obojestransko zadovoljive rešitve. Pogodbenici najpozneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma začneta pogajanja o natančnejših določbah na področju pravic intelektualne lastnine.
5. Kar zadeva varstvo pravic intelektualne lastnine, vsaka pogodbenica zagotovi državljanom druge pogodbenice obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja svojim državljanom, ob upoštevanju izjem, ki so že določene v mednarodnih instrumentih, ki so ali so lahko včasih vključeni v PRILOGO 2 k temu sporazumu, od trenutka, ko jih ta pogodbenica ratificira.
6. Glede priznavanja in varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine Irak od začetka veljavnosti tega sporazuma družbam in državljanom Unije zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja kateri koli tretji državi v okviru dvostranskih sporazumov.
ODDELEK VI
Reševanje sporov
Člen 61
Cilj
Cilj tega oddelka je izogibanje in reševanje morebitnih sporov med pogodbenicama, da se, kadar je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.
Člen 62
Področje uporabe
Ta oddelek se uporablja v zvezi s kakršnim koli sporom glede razlage in uporabe določb naslova II tega sporazuma, razen če ni izrecno določeno drugače.
Člen 63
Posvetovanja
1. Pogodbenici si prizadevata rešiti kakršne koli medsebojne spore glede razlage in uporabe določb iz člena 62 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve.
2. Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisno zahtevo, ki jo predloži drugi pogodbenici, izvod pa pošlje odboru za sodelovanje, in v kateri opredeli sporni ukrep in določbe, na katere se sklicuje člen 62 in se po njenem mnenju uporabljajo.
3. Posvetovanja se opravijo v 30 dneh od datuma predložitve zahteve na ozemlju pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Posvetovanja se štejejo za zaključena po 30 dneh od datuma predložitve zahteve, razen če se obe pogodbenici ne dogovorita za nadaljevanje posvetovanj. Vse informacije, razkrite med posvetovanji, ostanejo zaupne.
4. Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma predložitve zahteve in se štejejo za zaključena v 15 dneh od datuma predložitve zahteve.
5. Če se posvetovanja ne skličejo v rokih iz odstavka 3 oziroma odstavka 4 ali če se posvetovanja zaključijo, ne da bi bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 64.
Člen 64
Začetek arbitražnega postopka
1. Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s pomočjo posvetovanj, kot je določeno v členu 63, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.
2. Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se poda v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, in odboru za sodelovanje. Pogodbenica pritožnica v svoji zahtevi opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako tak ukrep krši določbe iz člena 62 v tolikšni meri, da to pomeni pravno podlago za pritožbo.
Člen 65
Ustanovitev arbitražnega senata
1. Arbitražni senat sestavljajo trije arbitri.
2. V desetih dneh od datuma predložitve zahteve za ustanovitev arbitražnega senata odboru za sodelovanje se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli dogovor o sestavi arbitražnega senata.
3. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zahteva, da predsednik odbora za sodelovanje ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere vse tri člane s seznama, sestavljenega na podlagi člena 78; enega izmed posameznikov, ki jih predlaga pogodbenica, ki se pritoži, enega izmed posameznikov, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed posameznikov, ki sta jih pogodbenici izbrali za predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega senata, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku s seznama članov senata, ki se uporablja.
4. Predsednik odbora za sodelovanje ali njegov pooblaščenec izbere arbitre v petih dneh od zahteve iz odstavka 3, ki ga pošlje katera koli pogodbenica, in sicer v navzočnosti predstavnika vsake od pogodbenic.
5. Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so izbrani trije arbitri.
6. Če ob predložitvi zahteve na podlagi odstavka 3 seznami iz člena 78 niso sestavljeni, se trije arbitri izberejo z žrebom izmed posameznikov, ki jih je uradno predlagala ena ali obe pogodbenici.
Člen 66
Vmesno poročilo senata
Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede svoje ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so podlaga kakršnih koli njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 90 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Katera koli pogodbenica lahko arbitražnemu senatu predloži pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh potem, ko je o njem uradno obveščena. Ugotovitve dokončne razsodbe senata zajemajo zadovoljivo obrazložitev argumentov iz stopnje vmesnega pregleda in dajejo jasen odgovor na vprašanja in stališča obeh pogodbenic.
Člen 67
Odločitev arbitražnega senata
1. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v 120 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora predsednik arbitražnega senata o tem pisno uradno obvestiti pogodbenici ter odbor za sodelovanje, pri čemer navede razloge za odlog in datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi nikakor ne sme biti poslano pozneje kot 150 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.
2. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da uradno obvestilo o svoji odločitvi pošlje v 60 dneh od datuma svoje ustanovitve. To nikakor ne sme trajati več kot 75 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat lahko o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v 10 dneh od svoje ustanovitve.
Člen 68
Izpolnitev odločitve arbitražnega senata
Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata v dobri veri, prav tako pa si pogodbenici prizadevata doseči dogovor glede obdobja za izpolnitev odločitve.
Člen 69
Razumno obdobje za izpolnitev odločitve
1. Najpozneje v 30 dneh po uradnem obvestilu pogodbenicama o odločitvi arbitražnega senata pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in odbor za sodelovanje o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (v nadaljnjem besedilu: razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.
2. Če se pogodbenici ne strinjata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh od uradnega obvestila iz odstavka 1 pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, od prvotnega arbitražnega senata pisno zahteva, da določi dolžino razumnega obdobja. O taki zahtevi se hkrati uradno obvesti drugo pogodbenico in odbor za sodelovanje. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v 20 dneh od datuma predložitve zahteve.
3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za uradno obvestilo o odločitvi je 35 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 2.
4. Razumno obdobje lahko pogodbenici sporazumno podaljšata.
Člen 70
Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata
1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred koncem razumnega obdobja uradno obvesti pogodbenico, ki se pritožuje, in odbor za sodelovanje o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.
2. Če se pogodbenici ne strinjata glede obstoja ali skladnosti kakršnega koli ukrepa, uradno sporočenega v skladu z odstavkom 1, z določbami iz člena 62, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da prvotni arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva zajema opredelitev zadevnega posebnega ukrepa in razlago, zakaj tak ukrep ni v skladu z določbami iz člena 62. Arbitražni senat pošlje uradno obvestilo o svoji odločitvi v 45 dneh od datuma predložitve zahteve.
3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za uradno obvestilo o odločitvi je 60 dni od datuma predložitve zahtevka iz odstavka 2.
Člen 71
Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve
1. Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o katerem koli ukrepu za izpolnitev odločitve arbitražnega senata ne pošlje uradnega obvestila pred iztekom razumnega obdobja ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, o katerem je uradno obvestilo poslano v skladu z odstavkom 1 člena 70, ni v skladu z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 62, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predloži ponudbo za začasno nadomestilo.
2. Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata na podlagi člena 70, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 62, je pogodbenica pritožnica upravičena, da po uradnem obvestilu pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, in odboru za sodelovanje začasno prekine obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 62, na ravni, ki je enakovredna ničnosti ali zmanjšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pogodbenica pritožnica lahko izvede 10 dni po dnevu uradnega obvestila, razen če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, zahteva arbitražo v skladu z odstavkom 3.
3. Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, meni, da raven začasne prekinitve ni enakovredna ničnosti ali zmanjšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi prvotni arbitražni senat. Uradno obvestilo o taki zahtevi se pošlje pogodbenici pritožnici in odboru za sodelovanje pred iztekom 10-dnevnega obdobja iz odstavka 2. Prvotni arbitražni senat o svoji odločitvi o ravni opustitve obveznosti pošlje uradno obvestilo pogodbenicama in odboru za sodelovanje v 30 dneh od datuma predložitve zahteve. Obveznosti se začasno ne prekinejo, dokler prvotni arbitražni senat ne pošlje uradnega obvestila o svoji odločitvi, vsaka začasna prekinitev pa mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.
4. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok, da se pošlje uradno obvestilo o odločitvi je 45 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 3.
5. Prekinitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 62, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kot je določeno v členu 72, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.
Člen 72
Pregled kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po začasni prekinitvi obveznosti
1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in odbor za sodelovanje o kakršnem koli ukrepu, sprejetem za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, in o svoji zahtevi, da se začasna prekinitev obveznosti za pogodbenico pritožnico konča.
2. Če pogodbenici v 30 dneh od datuma predložitve uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti ukrepa iz uradnega obvestila z določbami iz člena 62, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči prvotni arbitražni senat. O tej zahtevi sta hkrati uradno obveščena pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, in odbor za sodelovanje. Odločitev arbitražnega senata se v 45 dneh od datuma predložitve zahteve uradno sporoči pogodbenicama in odboru za sodelovanje. Če arbitražni senat odloči, da je kakršen koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, v skladu z določbami iz člena 62, se začasna prekinitev obveznosti konča.
3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok, da se pošlje uradno obvestilo o odločitvi, je 60 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 2.
Člen 73
Sporazumna rešitev
Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v skladu s tem oddelkom. O kakršni koli takšni rešitvi uradno obvestita odbor za sodelovanje in arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi arbitražni senat preneha s svojim delom in postopek se konča.
Člen 74
Poslovnik
1. Postopke reševanja sporov iz tega oddelka urejata poslovnik in kodeks ravnanja, ki ju sprejme odbor za sodelovanje.
2. Pogodbenici lahko poslovnik in kodeks ravnanja spremenita.
3. V skladu s poslovnikom so vsa zasedanja arbitražnega senata javna.
Člen 75
Informacije in tehnični nasveti
Arbitražni senat lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo pridobi informacije iz katerega koli vira, tudi od pogodbenic, vpletenih v spor, za katerega meni, da je primeren za postopek arbitražnega senata. Arbitražni senat ima tudi pravico pridobiti zadevno mnenje strokovnjakov, kadar meni, da je to ustrezno. Kakršne koli tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Zainteresirane fizične ali pravne osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s poslovnikom.
Člen 76
Pravila razlage
Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 62 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno s pravili Dunajske konvencije o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 62.
Člen 77
Odločitve arbitražnega senata
1. Arbitražni senat si vsestransko prizadeva za sprejetje vsake odločitve s soglasjem. Če odločitev kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo.
2. Vsaka odločitev arbitražnega senata je za pogodbenici zavezujoča in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. Odločitev razloži ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporabo ustreznih določb Sporazuma in osnovne utemeljitve ugotovitev in odločitev, ki jih sprejme. Odbor za sodelovanje daje odločitve arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če odloči drugače z namenom zagotoviti zaupnost poslovnih zaupnih informacij.
Člen 78
Seznam arbitrov
1. Odbor za sodelovanje najpozneje v šestih mesecih od začetka veljavnosti Sporazuma sestavi seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot arbitri. Vsaka pogodbenica predlaga pet posameznikov za opravljanje funkcije arbitra. Pogodbenici izbereta tudi pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic, za opravljanje funkcije predsednika arbitražnega senata. Odbor za sodelovanje zagotovi, da je seznam vedno popoln.
2. Arbitri imajo strokovno znanje ali izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado nobene od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja.
Člen 79
Razmerje do obveznosti STO
1. Arbitražni senati do pristopa Iraka k STO pri odločanju o domnevni kršitvi ene od določb iz člena 62, ki vključuje določbo iz Sporazuma STO ali se nanjo sklicuje, sprejmejo razlago, ki je v celoti skladna z zadevnimi odločitvami organa Svetovne trgovinske organizacije za reševanje sporov.
2. Po pristopu Iraka k STO se uporabljajo odstavki 3 do 6.
3. Uporaba določb o reševanju sporov iz tega oddelka ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom reševanja sporov.
4. Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu z odstavkom 1 člena 64 tega sporazuma ali v skladu s Sporazumom STO, ne sme sprožiti postopka reševanja sporov glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva, da bi pri obeh razsodiščih odpravila kršitev obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s tem sporazumom in Sporazumom STO. V takem primeru velja, da po začetku postopka reševanja sporov pogodbenica ne vloži zahtevka za odpravo kršitve enake obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz procesnih razlogov ali razlogov v zvezi s pristojnostjo ne more odločiti o zahtevku za odpravo kršitve te obveznosti.
5. Za namene odstavka 4:
(a) |
se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 DSU, in končajo, ko organ za reševanje sporov prejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členom 16 in členom 17(14) DSU; |
(b) |
se šteje, da se postopki reševanja sporov v okviru tega oddelka začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu z odstavkom 1 člena 64, ter končajo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v skladu s členom 67. |
6. Nobena določba tega oddelka pogodbenici ne preprečuje uporabe začasne prekinitve obveznosti, ki jo odobri organ STO za reševanje sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da se pogodbenici prepreči začasna prekinitev obveznosti iz naslova II tega sporazuma.
Člen 80
Roki
1. Vsi roki iz tega oddelka, vključno z roki, v katerih arbitražni senati pošljejo uradno obvestilo o svoji odločitvi, se štejejo v koledarskih dnevih od dneva, ki sledi dejanju ali dejstvu, na katerega se nanašajo.
2. Kakršen koli rok iz tega oddelka lahko pogodbenici sporazumno podaljšata.
NASLOV III
PODROČJA SODELOVANJA
Člen 81
Finančna in tehnična pomoč
1. Za uresničitev ciljev tega sporazuma prejema Irak finančno in tehnično pomoč Unije v obliki nepovratnih sredstev za pospešitev gospodarskega in političnega preoblikovanja Iraka.
2. Ta pomoč je zajeta v okvir razvojnega sodelovanja Unije, določenega v zadevnih predpisih Evropskega parlamenta in Sveta.
Cilji in področja pomoči Unije se določijo v indikativnem programu, ki izraža opredeljene prednostne naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita ob upoštevanju razvojnih potreb in strategij Iraka, prevzemne zmogljivosti sektorjev in napredka pri reformah.
3. Pogodbenici zagotovita, da je tehnična pomoč Unije tesno usklajena s prispevki iz drugih virov. Politika Unije na področju razvojnega sodelovanja in njeni mednarodni ukrepi se opirajo na razvojne cilje novega tisočletja Združenih narodov ter glavne razvojne cilje in načela v okviru Združenih narodov in drugih pristojnih mednarodnih organizacij. Pri izvajanju razvojne politike Unije je treba v celoti upoštevati načela učinkovitosti pomoči, vključno s Pariško deklaracijo z dne 2. marca 2005 in agendo za ukrepanje iz Akre.
4. Ne glede na določbe o vzajemni pravni pomoči se pogodbenica, ki prejema tehnično ali finančno pomoč, nemudoma odzove na zahteve pristojnih organov druge pogodbenice za upravno sodelovanje z namenom okrepitve boja proti goljufijam in nepravilnostim v okviru pomoči Unije.
5. Vlada Iraka zagotovi vzpostavitev kontaktne točke za boj proti goljufijam. Ta kontaktna točka je pristojna za učinkovito sodelovanje z institucijami in organi Unije, vključno z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim uradom za boj proti goljufijam, zlasti glede izvajanja njihovih revizijskih in nadzornih ukrepov na področju zaščite finančnih interesov Unije.
Člen 82
Sodelovanje na področju družbenega in človekovega razvoja
Sodelovanje na tem področju bo potrdilo socialno razsežnost globalizacije ter povezavo med družbenim in gospodarskim razvojem, pa tudi okoljsko trajnostnim razvojem. Sodelovanje bo poudarilo tudi pomen zmanjševanja revščine, spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse, vključno z ranljivimi skupinami in razseljenimi osebami, ter odzivanje na temeljne potrebe na področju zdravstva, izobraževanja in zaposlovanja. Cilj dejavnosti sodelovanja na vseh teh področjih bo zlasti osredotočenje na krepitev zmogljivosti in institucij ob upoštevanju načel vključenosti, dobrega vodenja ter dobrega in preglednega upravljanja.
Člen 83
Izobraževanje, usposabljanje in mladi
1. Pogodbenici si prizadevata za spodbujanje sodelovanja na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih v skupno korist ob upoštevanju razpoložljivosti virov in spodbujanja enakosti spolov.
2. Pogodbenici spodbujata zlasti izmenjavo informacij, znanja in izkušenj, študentov, strokovnjakov, tehničnih virov, mladih in oseb, ki delajo z mladimi, ter krepitev zmogljivosti ob izkoriščanju možnosti, ki jih nudijo obstoječi programi sodelovanja, pa tudi izkušenj obeh pogodbenic na tem področju.
3. Pogodbenici se tudi strinjata o okrepitvi sodelovanja med visokošolskimi ustanovami s sredstvi, kot je program Erasmus Mundus, za podporo odličnosti in internacionalizacije njunih izobraževalnih sistemov.
Člen 84
Zaposlovanje in socialni razvoj
1. Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje na področju zaposlovanja in socialnih zadev, vključno s sodelovanjem na področju socialne kohezije, dostojnega dela, zdravja in varnosti na delovnem mestu, delovne zakonodaje, socialnega dialoga, razvoja človeških virov in enakosti spolov, ter tako spodbujali polno in produktivno zaposlenost in dostojno delo za vse kot ključne elemente trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine.
2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju in učinkovitemu izvajanju mednarodno priznanih delovnih in socialnih standardov. Izvajanje ustreznih večstranskih socialnih sporazumov in sporazumov na področju dela se spoštuje pri vseh dejavnosti, ki jih pogodbenici izvajata v okviru tega sporazuma.
3. Oblike sodelovanja lahko med drugim vključujejo posebne programe in projekte na podlagi vzajemnega dogovora ter dialog, krepitev zmogljivosti, sodelovanje in pobude o temah skupnega interesa na dvostranski ali večstranski ravni.
4. Pogodbenici se strinjata, da se v dialog in sodelovanje vključijo socialni partnerji in druge zadevne zainteresirane strani.
Člen 85
Civilna družba
Pogodbenici priznavata vlogo in potencialen prispevek organizirane civilne družbe, zlasti akademskih krogov in povezav med možganskimi trusti, pri dialogu in procesu sodelovanja v okviru tega sporazuma ter se strinjata, da bosta spodbujali učinkovit dialog z organizirano civilno družbo in njeno učinkovito sodelovanje.
Člen 86
Človekove pravice
1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri spodbujanju in učinkovitemu varstvu človekovih pravic, vključno glede ratifikacije in izvajanja mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic ter zagotavljanja tehnične pomoči, usposabljanja in krepitve zmogljivosti, kot je to ustrezno. Pogodbenici se zavedata, da bo učinek kakršnega koli programa sodelovanja in razvoja omejen, če ne varuje, spodbuja in spoštuje človekovih pravic.
2. Sodelovanje na področju človekovih pravic lahko med drugim vključuje:
(a) |
okrepitev vladnih institucij, povezanih s človekovimi pravicami, in nevladnih organizacij, dejavnih na tem področju; |
(b) |
spodbujanje in izobraževanje na področju človekovih pravic na nacionalni in lokalni ravni, zlasti med organi javne uprave, sodstva in kazenskega pregona, ob upoštevanju pravic žensk in otrok; |
(c) |
razvoj zakonodaje Iraka v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom o človekovih pravicah; |
(d) |
sodelovanje in izmenjavo informacij znotraj institucij Združenih narodov, povezanimi s človekovimi pravicami; |
(e) |
podporo prizadevanjem vlade Iraka za zagotovitev ustreznega življenjskega standarda iraškim državljanom ter za varstvo njihovih političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic brez diskriminacije; |
(f) |
podporo nacionalni spravi in boju proti nekaznovanju; |
(g) |
vzpostavitev poglobljenega dialoga na področju človekovih pravic. |
Člen 87
Sodelovanje na področju industrijske politike in politike malih in srednjih podjetih
1. Cilj sodelovanja na tem področju je olajšanje prestrukturiranja in posodobitve iraške industrije ob spodbujanju njene konkurenčnosti in rasti ter ustvarjanje ugodnih pogojev za obojestransko koristno sodelovanje med industrijo v Iraku in Uniji.
A. Splošno
2. Sodelovanje:
(a) |
spodbuja celovito industrijsko strategijo v Iraku, ki upošteva trenutno dejansko stanje industrijskih podjetij v javnem in zasebnem sektorju; |
(b) |
spodbuja Irak k prestrukturiranju in posodobitvi njegove industrije pod pogoji, ki zagotavljajo varstvo okolja, trajnostni razvoj in gospodarsko rast; |
(c) |
spodbuja okolje, ki podpira zasebne pobude na področju industrije, z namenom spodbujanja in diverzificiranja proizvodnje za domače in izvozne trge; |
(d) |
spodbuja okolje, ugodno za rast in diverzifikacijo industrijske proizvodnje z vidika trajnostnega razvoja; |
(e) |
zagotavlja informacije, pomembne za skupno sodelovanje na področju industrije; |
(f) |
spodbuja uporabo evropskih in mednarodnih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, da se olajša vključevanje Iraka v svetovno gospodarstvo, pri čemer se vzpostavijo redne izmenjave med subjekti za standardizacijo in normalizacijo z obeh strani; |
(g) |
je namenjeno vzpostavitvi ustreznega industrijskega poslovnega okolja; |
(h) |
spodbuja izboljšanje podpornih informacijskih storitev kot ključnega elementa možnosti rasti poslovnih dejavnosti in gospodarskega razvoja; |
(i) |
razvija povezave med industrijskimi subjekti pogodbenic (kot so na primer družbe, strokovnjaki, sektorske in druge poslovne organizacije, organizacije delavcev itd.); |
(j) |
spodbuja skupne industrijske projekte ter ustanavlja skupna podjetja in vzpostavlja informacijske mreže. |
B. Mala in srednja podjetja
3. Pogodbenici se ob upoštevanju svojih gospodarskih politik in ciljev strinjata, da bosta pospeševali sodelovanje na vseh področjih industrijske politike, ki jih štejeta za ustrezna, da bi izboljšali konkurenčnost malih in srednjih podjetij (MSP).
4. Pogodbenici:
(a) |
si prizadevata za razvoj in okrepitev MSP ter za spodbujanje sodelovanja med MSP; |
(b) |
razvijeta potrebno pomoč za mikro podjetja ter MSP na področjih, kot so financiranje, pridobivanje znanj in spretnosti, tehnologija in trženje, inovacije in drugo, potrebno za ustanovitev MSP, na primer podjetniški inkubatorji, ter na drugih razvojnih področjih; |
(c) |
podpirata dejavnosti MSP z ustreznim mrežnim povezovanjem ter |
(d) |
olajšujeta poslovno sodelovanje, pri čemer podpirata ustrezne dejavnosti sodelovanja, ki so jih vzpostavili zasebni sektorji obeh strani, z ustreznimi povezavami med subjekti zasebnega sektorja iz Iraka in iz Unije, da se izboljša pretok informacij. |
Člen 88
Sodelovanje na področju naložb
1. Pogodbenici sodelujeta pri vzpostavitvi ugodnega okolja za naložbe, tako domače kot tuje, pri zagotovitvi ustrezne zaščite naložb in prenosa kapitala ter pri izmenjavi informacij o naložbenih priložnostih.
2. Pogodbenici se strinjata, da bosta podpirali spodbujanje in varstvo naložb na podlagi načel nediskriminacije in vzajemnosti.
3. Pogodbenici spodbujata izmenjavo informacij o zakonih, predpisih in upravnih praksah na področju naložb.
4. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali sodelovanje med njunimi finančnimi institucijami ter tako omogočali naložbene priložnosti.
5. Unija je za omogočanje naložb in trgovine na zahtevo pripravljena pomagati Iraku pri prizadevanjih za približevanje njegovega zakonodajnega in regulativnega okvira na področjih, ki jih zajema ta sporazum, okvirom Unije.
Člen 89
Industrijski standardi in ugotavljanje skladnosti
Pogodbenici lahko sodelujeta na naslednjih področjih standardov, tehničnih predpisov in ugotavljanja skladnosti:
1. |
spodbujanje večje uporabe mednarodnih standardov pri tehničnih predpisih in ugotavljanju skladnosti, vključno z ukrepi, značilnimi za sektor, na ozemljih pogodbenic ter okrepitev sodelovanja med pogodbenicama na področju dela ustreznih mednarodnih institucij in organizacij; |
2. |
podpora pobudam za krepitev zmogljivosti na področju standardizacije, ugotavljanja skladnosti, akreditacije, metrologije in nadzora trga v Iraku; |
3. |
spodbujanje dvostranskega sodelovanja med organizacijami iz Iraka in Unije, odgovornimi za standardizacijo, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo, metrologijo in nadzor trga; |
4. |
razvoj skupnih stališč o dobrih regulativnih praksah, ki vključujejo, vendar niso omejene na:
|
5. |
spodbujanje regulativnega, tehničnega in znanstvenega sodelovanja, med drugim s krepitvijo izmenjave informacij, izkušenj in podatkov, da se izboljšata kakovost in raven tehničnih predpisov ter da se regulativni viri učinkovito uporabljajo; |
6. |
razvoj usklajenih in poenotenih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanja skladnosti. |
Člen 90
Sodelovanje na področju kmetijstva, gozdarstva in razvoja podeželja
Namen je krepiti sodelovanje v sektorjih kmetijstva, gozdarstva in razvoja podeželja, da se spodbujajo raznovrstnost, dobre prakse na področju okolja, trajnostni gospodarski in socialni razvoj ter varnost preskrbe s hrano. V ta namen pogodbenici proučita:
(a) |
krepitev zmogljivosti in usposabljanje v javnih ustanovah; |
(b) |
ukrepe za povečanje kakovosti kmetijskih proizvodov, ukrepe za krepitev zmogljivosti združenj proizvajalcev in podpornih dejavnosti za spodbujane trgovine; |
(c) |
ukrepe za zdravje okolja, živali in rastlin ter druge vidike, ki so s tem povezani, ob upoštevanju veljavne zakonodaje za obe pogodbenici v skladu s pravili STO in večstranskimi sporazumi na področju okolja; |
(d) |
ukrepe glede trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja podeželja, vključno z dobrimi praksami na področju okolja, gozdarstvom, raziskavami, prenosom znanja in izkušenj, dostopom do zemljišč, upravljanjem vodnih virov in namakanjem, trajnostnim razvojem podeželja in varnostjo preskrbe s hrano; |
(e) |
ukrepe v zvezi z ohranjanjem tradicionalnega znanja na področju kmetijstva, ki daje njunim prebivalstvom posebno identiteto, vključno s sodelovanjem v zvezi z geografskimi označbami, izmenjavo izkušenj na lokalni ravni in razvojem omrežij sodelovanja; |
(f) |
posodobitev sektorja kmetijstva, vključno s kmetijskimi praksami, in diverzifikacijo kmetijske proizvodnje. |
Člen 91
Energetika
1. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja v energetskem sektorju ob upoštevanju načel prostih, konkurenčnih in odprtih energetskih trgov z namenom:
(a) |
okrepitve energetske varnosti, pri čemer se zagotovi okoljska trajnost in spodbuja gospodarska rast; |
(b) |
razvoja institucionalnega, zakonodajnega in regulativnega okvira v energetskem sektorju, da se zagotovi učinkovito delovanje energetskih trgov in spodbujajo naložbe na področju energetike; |
(c) |
razvoja in spodbujanja partnerstev med podjetji iz Unije in Iraka na področju raziskav, proizvodnje, predelave, prevoza, distribucije in storitev v energetskem sektorju; |
(d) |
razvoja rednega in učinkovitega dialoga na področju energetike med pogodbenicama in v regionalnem okviru, vključno s trgom plina Evrope in Mašreka ter drugimi zadevnimi regionalnimi pobudami. |
2. V ta namen se pogodbenici strinjata, da bosta spodbujali vzajemno koristne stike z namenom:
(a) |
podpore razvoju ustrezne energetske politike, njenega regulativnega okvira in infrastrukture v Iraku, ki bodo zasnovani na načelih okoljske trajnosti, dobrega upravljanja energetskih virov ter prostega, konkurenčnega in odprtega trga; |
(b) |
sodelovanja za izboljšanje upravnih in pravnih zmogljivosti ter za vzpostavitev stabilnih in preglednih pogojev pravnega okvira za spodbujanje gospodarskih dejavnosti in mednarodnih naložb na področju energetike v Iraku; |
(c) |
spodbujanja tehničnega sodelovanja pri raziskavah in razvoju iraških zalog nafte in zemeljskega plina ter pri razvoju in posodobitvi naftne in plinske infrastrukture, vključno s prometnimi in tranzitnimi omrežji za povezovanje z regijo Mašrek, z drugimi zadevnimi regionalnimi pobudami in s trgom Unije; |
(d) |
izboljšanja zanesljivosti sistema za dobavo električne energije v Iraku; |
(e) |
krepitve sodelovanja za izboljšanje energetske varnosti in za boj proti podnebnim spremembam v okviru spodbujanja obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in zmanjšanja izgorevanja plina na črpališčih; |
(f) |
olajšanja izmenjave znanja in izkušenj ter prenosa tehnologije, najboljših praks in strokovnjakov za usposabljanje; |
(g) |
spodbujanja sodelovanja Iraka v procesu regionalnega povezovanja energetskih trgov. |
Člen 92
Promet
1. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja v prometnem sektorju ob upoštevanju vzpostavitve trajnostnega in učinkovitega prometnega sistema z namenom:
(a) |
okrepitve razvoja in povezovanja na področju prometa, pri čemer se zagotovi okoljska trajnost in spodbuja gospodarska rast; |
(b) |
razvoja institucionalnega, zakonodajnega in regulativnega okvira v vseh prometnih sektorjih, da se zagotovi učinkovito delovanje prometnega trga in spodbudijo naložbe na področju prometa; |
(c) |
razvoja in spodbujanja partnerstev med podjetji iz Unije in Iraka na področju raziskav, krepitve zmogljivosti, razvoja infrastrukture, varnosti prometa in storitev v prometnem sektorju; |
(d) |
razvoja rednega in učinkovitega dialoga na področju prometa med pogodbenicama in v regionalnem okviru, vključno z evro-sredozemskim prometnim sodelovanjem in drugimi zadevnimi regionalnimi pobudami. |
2. V ta namen se pogodbenici strinjata, da bosta spodbujali vzajemno koristne stike z namenom:
(a) |
podpore razvoju ustrezne prometne politike za razvoj vseh načinov prevoza, njenemu regulativnemu okviru ter prenovi in razvoju prometne infrastrukture v Iraku s poudarkom na trajnosti; zagotovitve intermodalnosti in povezovanja vseh načinov prevoza; proučitve možnosti za nadaljnje približevanje zakonodajnega in regulativnega okvira Uniji in mednarodnim standardom, zlasti glede varnosti; |
(b) |
sodelovanja pri izboljšanju / ponovni vzpostavitvi upravnih in pravnih zmogljivosti, da se pripravijo posebni načrti za prednostne sektorje in da se vzpostavijo stabilni in pregledni pogoji pravnega okvira za krepitev gospodarske dejavnosti na področju prometa in mednarodne naložbe na področju prometa v Iraku, na podlagi politik in praks Unije; razvoja potrebnih neodvisnih regulativnih organov; |
(c) |
spodbujanja tehničnega sodelovanja pri raziskavah in razvoju vseh prometnih sektorjev v Iraku ter pri razvoju in posodobitvi prometne infrastrukture, vključno s prometnimi omrežji za povezovanje z regijo Mašrek, z drugimi zadevnimi regionalnimi pobudami in s trgom Unije; |
(d) |
izboljšanja zanesljivosti prometnih tokov v in skozi Irak; |
(e) |
olajšanja izmenjave znanja in izkušenj ter prenosa tehnologije, najboljših praks in strokovnjakov za usposabljanje, ki so bistveni deli sodelovanja in bi jih bilo treba obravnavati prednostno; |
(f) |
spodbujanja sodelovanja Iraka v procesu povezovanja z regionalnimi prometnimi sistemi; |
(g) |
izvajanja nacionalne letalske politike, vključno z razvojem letališč in upravljanjem zračnega prometa, ter nadaljnje krepitve upravne zmogljivosti (vključno z ustanovitvijo neodvisne uprave za civilno letalstvo kot regulatorja); pogajanj o „horizontalnem“ sporazumu o zračnem prevozu, da se ponovno vzpostavi pravna varnost dvostranskih sporazumov o storitvah zračnih prevozov; proučitve možnosti za pogajanja o celovitem letalskem sporazumu med Unijo in Irakom. |
Člen 93
Okolje
1. Pogodbenici se strinjata glede potrebe po okrepitvi in spodbujanju prizadevanj za varstvo okolja, na primer v zvezi s podnebnimi spremembami, trajnostnega upravljanja naravnih virov in varovanja biotske raznovrstnosti kot podlage za razvoj sedanjih in prihodnjih generacij.
2. Pogodbenici se strinjata, da bi moralo sodelovanje na tem področju spodbujati varstvo okolja v okviru trajnostnega razvoja. Pri vseh dejavnostih, ki jih izvajata pogodbenici v skladu s tem sporazumom, se upoštevajo sklepi svetovnega vrha o trajnostnem razvoju.
3. Sodelovanje na tem področju bi se med drugim moralo osredotočati na:
(a) |
izmenjavo informacij ter znanja in izkušenj na področju okolja (kot so na primer vprašanja mestnih območij, varstvo narave, upravljanje vodnih virov in ravnanje v primeru naravnih nesreč itd.); |
(b) |
spodbujanje in krepitev regionalnega sodelovanja na področju varstva okolja, vključno s spodbujanjem naložb v okoljske projekte in programe; |
(c) |
spodbujanje okoljske ozaveščenosti in večjega sodelovanja lokalnih skupnosti v prizadevanjih na področju varstva okolja in trajnostnega razvoja; |
(d) |
podporo krepitve zmogljivosti na področju okolja, na primer pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
(e) |
sodelovanje v pogajanjih o večstranskih okoljskih sporazumih in njihovem izvajanju; |
(f) |
spodbujanje izmenjave tehnične pomoči v okoljskem programiranju in vključevanju okoljskih vidikov v druga področja politik; |
(g) |
podporo okoljskim raziskavam in analizam. |
Člen 94
Telekomunikacije
Pogodbenici sodelujeta:
(a) |
pri spodbujanju večje izmenjave informacij v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja, in morebitnimi prihodnjimi zakonodajnimi reformami v telekomunikacijskem sektorju, da se omogoči boljše razumevanje regulativnega okvira druge pogodbenice na področju telekomunikacij; |
(b) |
pri izmenjavi informacij o razvoju dogodkov na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter standardov. |
Člen 95
Znanost in tehnologija
1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju civilnih znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja na podlagi medsebojne koristi in ob upoštevanju razpoložljivosti virov, ustreznega dostopa do njunih raziskovalnih programov ter pod pogojem, da se zagotovi ustrezna raven učinkovitega varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine.
2. Sodelovanje na področju znanosti in tehnologije zajema:
(a) |
izmenjavo v okviru programov znanstvenega in tehničnega sodelovanja; |
(b) |
organizacijo skupnih znanstvenih srečanj; |
(c) |
skupne dejavnosti raziskav in tehnološkega razvoja; |
(d) |
dejavnosti usposabljanja in programi mobilnosti za znanstvenike, raziskovalce in tehnike, dejavne na področju dejavnosti raziskav in tehnološkega razvoja na obeh straneh. |
3. Takšno sodelovanje se izvaja v skladu s posebnimi ureditvami, ki se dogovorijo in sklenejo v skladu s postopki, ki jih sprejmeta pogodbenici, ter med drugim določajo ustrezne določbe na področju pravic intelektualne lastnine.
Člen 96
Carinsko in davčno sodelovanje
1. Pogodbenici vzpostavita sodelovanje na carinskem področju, zlasti na področju usposabljanja, poenostavitve carinskih formalnosti, dokumentacije in postopkov, preprečevanja, preiskovanja in zatiranja kršitev pravil o carinskih zadevah, da se zagotovi skladnost z vsemi določbami v zvezi s trgovino, katerih sprejetje je načrtovano, in da se carinski sistem Iraka približa sistemu Unije.
2. Pogodbenici brez vpliva na svoje pristojnosti in z namenom, da se okrepijo in razvijejo gospodarske dejavnosti, ob upoštevanju potrebe po razvoju ustreznega regulativnega okvira priznavata načela dobrega upravljanja na davčnem področju, zlasti načela preglednosti, izmenjave informacij in poštene davčne konkurence, ter se zavezujeta k njihovemu uresničevanju. Zato bosta pogodbenici v skladu s svojimi pristojnostmi izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje navedenih načel.
Člen 97
Sodelovanje na področju statistike
Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali dejavnosti sodelovanja na področju statistike. Te se bodo osredotočale na krepitev institucij in zmogljivosti ter nacionalnega statističnega sistema, vključno z razvojem statističnih metod ter pripravljanjem in razširjanjem statističnih podatkov o trgovini z blagom in storitvami ter splošneje o katerem koli drugem področju, ki podpira nacionalne prednostne naloge socialnega in gospodarskega razvoja, ki so zajete v tem sporazumu in se statistično obdelujejo.
Člen 98
Makroekonomska stabilnost in javne finance
1. Pogodbenici se strinjata o pomenu dosege makroekonomske stabilnosti v Iraku v okviru dobre monetarne politike, katere cilj je dosega in ohranjanje stabilnosti cen, ter v okviru fiskalne politike, namenjene dosegi vzdržnosti dolga.
2. Pogodbenici se strinjata o pomenu dosege učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti javnih odhodkov na nacionalni in lokalni ravni v Iraku.
3. Pogodbenici se strinjata, da bosta med drugim sodelovali pri izboljšanju iraškega sistema za upravljanje javnih financ, katerega cilja sta med drugim celovitost proračunskega načrtovanja in enoten zakladniški račun.
Člen 99
Razvoj zasebnega sektorja
Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri razvoju tržnega gospodarstva v Iraku, in sicer z okrepitvijo naložbenega okolja, zagotovitvijo raznovrstnosti gospodarskih dejavnosti, napredkom pri privatizacijskem programu ter z izboljšanjem drugih pogojev za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest v zasebnem sektorju.
Člen 100
Turizem
1. Pogodbenici si prizadevata za izboljšanje njunega sodelovanja za zagotovitev uravnoteženega in trajnostnega razvoja turizma in sorodnih vprašanj.
2. Zato se pogodbenici strinjata o razvoju sodelovanja na področju turizma ter zlasti o izmenjavi informacij, izkušenj in najboljših praks v zvezi z organizacijo institucionalnega okvira v turističnem sektorju in s splošnim okoljem, v katerem turistična podjetja delujejo.
Člen 101
Finančne storitve
Pogodbenici sodelujeta z namenom približevanja njunih standardov in pravil, še zlasti:
(a) |
da se okrepi finančni sektor v Iraku; |
(b) |
da se izboljšajo računovodski, nadzorni in regulativni sistemi v bančništvu, zavarovalništvu in drugih finančnih sektorjih v Iraku; |
(c) |
pri izmenjavi informacij o zadevnih zakonih, ki se uporabljajo ali pripravljajo; |
(d) |
pri razvoju skladnih revizijskih sistemov. |
NASLOV IV
PRAVOSODJE, SVOBODA IN VARNOST
Člen 102
Pravna država
1. Pogodbenici pri svojem sodelovanju na področju pravosodja, svobode in varnosti izkazujeta nenehno zavezanost in namenjata posebno pozornost načelu pravne države, vključno z neodvisnostjo sodstva, dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja.
2. Pogodbenici sodelujeta pri nadaljnjem razvoju delovanja institucij na področju kazenskega pregona in pravosodja, vključno s krepitvijo zmogljivosti.
Člen 103
Pravno sodelovanje
1. Pogodbenici se strinjata, da bosta razvili pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah, predvsem glede ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, zlasti konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščito otrok.
2. Pogodbenici soglašata, da bosta olajšali in spodbujali alternativne možnosti reševanja civilnih in gospodarskih sporov, kadar koli je to mogoče, v skladu z veljavnimi mednarodnimi instrumenti.
3. Pogodbenici si bosta glede kazenskih zadev prizadevali okrepiti pravosodno sodelovanje o vzajemni pravni pomoči in izročanju. To bi po potrebi vključevalo pristop k ustreznim mednarodnim instrumentom Združenih narodov, vključno z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča, kot je navedeno v členu 7 tega sporazuma, in njihovo izvajanje.
Člen 104
Varstvo osebnih podatkov
1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali, da se izboljša raven varstva osebnih podatkov z upoštevanjem najvišjih mednarodnih standardov, kot so med drugim smernice Združenih narodov za urejanje računalniških osebnih datotek (Resolucija Generalne skupščine ZN 45/95 z dne 14. decembra 1990).
2. Sodelovanje pri varstvu osebnih podatkov lahko med drugim vključuje tehnično pomoč v obliki izmenjave informacij ter strokovnega znanja in izkušenj.
Člen 105
Sodelovanje na področju migracij in azila
1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med njunimi ozemlji. Pogodbenici z namenom okrepitve medsebojnega sodelovanja vzpostavita poglobljen dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z nezakonitimi migracijami, tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi, pa tudi z vključitvijo pomislekov v zvezi z migracijami v državne strategije za gospodarski in socialni razvoj področij izvora migrantov.
2. Sodelovanje temelji na posebni oceni potreb, ki se izvede s posvetovanjem med pogodbenicama in izvaja v skladu z zadevno veljavno zakonodajo Unije in veljavno nacionalno zakonodajo. To sodelovanje je osredotočeno zlasti na:
(a) |
glavne vzroke za migracije; |
(b) |
razvoj in izvajanje nacionalnih zakonodaj in praks v zvezi z mednarodno zaščito, da bi upoštevali določbe Ženevske konvencije o položaju beguncev iz leta 1951 ter protokola iz leta 1967 in drugih ustreznih mednarodnih instrumentov ter da bi zagotovili spoštovanje načela „nevračanja“ ob priznavanju, da sicer Irak še ni država pogodbenica Ženevske konvencije o položaju beguncev iz leta 1951 ter protokola iz leta 1967, da pa razmišlja o možnosti pristopa v prihodnosti; |
(c) |
pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; |
(d) |
oblikovanje učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanji učinkovitega boja proti mrežam tihotapcev in trgovine z ljudmi ter zaščite žrtev te trgovine; |
(e) |
vračanje, v humanih in dostojanstvenih razmerah, oseb, ki nezakonito prebivajo, vključno s spodbujanjem prostovoljnega vračanja in ponovnega sprejema takih oseb v skladu z odstavkom 3; |
(f) |
na vizumskem področju: na vprašanja, opredeljena kot vprašanja skupnega interesa, v okviru obstoječega schengenskega pravnega reda; |
(g) |
na področju upravljanja in nadzora meja: na vprašanja o organizaciji, usposabljanju, najboljših praksah in drugih operativnih ukrepih na terenu in, kadar je potrebno, o opremi ob upoštevanju morebitne dvojne rabe take opreme. |
3. Pogodbenici se v okviru sodelovanja za preprečitev in nadzor nezakonitih migracij dogovorita, da bosta ponovno sprejeli svoje nezakonite migrante. V ta namen:
(a) |
Irak ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki več ne izpolnjujejo veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju države članice Unije na zahtevo slednje in brez nadaljnjih formalnosti; |
(b) |
vsaka država članica Unije ponovno sprejme vse svoje državljane, ki ne izpolnjujejo ali ki več ne izpolnjujejo veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Iraka na zahtevo slednjega in brez nadaljnjih formalnosti. |
4. Države članice Unije in Irak svojim državljanom zagotovijo ustrezne dokumente, ki potrjujejo njihovo istovetnost, ter tako dovolijo potovanja za namene ponovnega sprejema. Kadar oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, nima nikakršnih dokumentov ali drugih dokazov o svojem državljanstvu, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva zadevne države članice ali Iraka na zahtevo Iraka ali zadevne države članice poskrbijo za razgovor z osebo, da se ugotovi njeno državljanstvo.
5. V tem okviru pogodbenici soglašata, da bosta na zahtevo druge pogodbenice, kot je določeno v členu 122, in čim prej sklenili sporazum o preprečevanju in nadzoru nezakonitih migracij ter o določitvi posebnih postopkov in obveznosti za ponovni sprejem, ki, če obe pogodbenici menita, da je to primerno, vključuje tudi ponovni sprejem državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva.
6. Sodelovanje na tem področju bo potekalo ob popolnem upoštevanju pravic, obveznosti in odgovornosti pogodbenic, ki izhajajo iz zadevnega mednarodnega prava in mednarodnega humanitarnega prava.
Člen 106
Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji
Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti organiziranemu, gospodarskemu in finančnemu kriminalu ter korupciji, ponarejanju in nezakonitim transakcijam s popolnim spoštovanjem njunih veljavnih vzajemnih mednarodnih obveznosti na tem področju, vključno z učinkovitim sodelovanjem pri izterjavi materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz korupcijskih dejanj. Pogodbenici bosta spodbujali izvajanje Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih dopolnilnih protokolov ter Konvencije Združenih narodov proti korupciji.
Člen 107
Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
1. Pogodbenici se strinjata, da si je treba prizadevati za preprečevanje uporabe njunih finančnih sistemov za pranje dohodkov iz vseh kriminalnih dejavnosti, vključno s trgovanjem s prepovedanimi drogami, korupcijo in financiranjem terorizma, ter pri tem sodelovati.
2. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na področju tehnične in upravne pomoči, namenjene razvoju in izvajanju predpisov in učinkovitemu delovanju mehanizmov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. To sodelovanje sega do izterjave materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.
3. Sodelovanje omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, enakovrednih tistim, ki so jih je sprejeli projektna skupina za finančno ukrepanje na področju pranja denarja ter Unija in ustrezni mednarodni organi, dejavni na tem področju.
Člen 108
Boj proti prepovedanim drogam
1. Pogodbenici si bosta v skladu s svojimi zakoni in predpisi prizadevali za zmanjšanje dobave prepovedanih drog, trgovanja z njimi in povpraševanja po njih ter njihovega učinka na uživalce drog in družbo kot celoto ter za učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo drog in psihotropnih snovi. Pogodbenici v okviru sodelovanja zagotovita celosten in uravnotežen pristop v ta namen z zakonitimi tržnimi predpisi ter učinkovitim delovanjem in usklajevanjem med pristojnimi organi, vključno z organi na področjih zdravstva, izobraževanja, sociale, kazenskega pregona in pravosodja.
2. Pogodbenici se dogovorita o načinih sodelovanja za dosego teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, s politično deklaracijo in s posebno deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na posebnem dvajsetem zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov.
Člen 109
Kulturno sodelovanje
1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali dvostransko sodelovanje na področju kulture, da bi izboljšali medsebojno razumevanje in krepili kulturne vezi med pogodbenicama.
2. Pogodbenici podpirata izmenjavo informacij ter znanja in izkušenj, pa tudi pobud, ki prispevajo h krepitvi zmogljivosti, zlasti glede ohranjanja kulturne dediščine.
3. Pogodbenici krepita sodelovanje na področju boja proti nezakoniti trgovini s kulturnimi dobrinami v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta ZN v zvezi z Irakom. Spodbujata ratifikacijo in učinkovito izvajanje zadevnih mednarodnih sporazumov, vključno s Konvencijo Unesca o sredstvih za prepoved in preprečevanje nezakonitega uvoza, izvoza in prenosa lastništva kulturnih dobrin iz leta 1970.
4. Pogodbenici spodbujata medkulturni dialog med posamezniki, kulturnimi ustanovami in organizacijami, ki predstavljajo organizirano civilno družbo iz Unije in Iraka.
5. Pogodbenici usklajujeta svoja prizadevanja na mednarodnih forumih, med drugim tudi v okviru Unesca, in/ali v drugih mednarodnih organih z namenom spodbujanja kulturne raznolikosti, zlasti v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja.
Člen 110
Regionalno sodelovanje
1. Pogodbenici se strinjata, da bi moralo sodelovanje pripomoči k omogočanju in podpori stabilnosti Iraka in regionalnega povezovanja. V ta namen soglašata, da bosta spodbujali dejavnosti, namenjene krepitvi odnosov z Irakom, njegovimi sosedskimi državami in drugimi regionalnimi partnerji.
2. Pogodbenici se strinjata, da lahko sodelovanje med njima vključuje ukrepe, sprejete v okviru sporazumov o sodelovanju z drugimi državami v isti regiji, če so ti ukrepi skladni s tem sporazumom in so v njunem interesu.
3. Ne da bi se izključilo katero od področij, se pogodbenici strinjata, da se posebej obravnavajo naslednji ukrepi:
(a) |
spodbujanje trgovine znotraj regije; |
(b) |
podpora regionalnim ustanovam in skupnim projektom ter pobudam, vzpostavljenim v okviru zadevnih regionalnih organizacij. |
NASLOV V
INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 111
Svet za sodelovanje
1. Ustanovi se svet za sodelovanje, ki nadzira izvajanja tega sporazuma. Sestane se enkrat letno na ministrski ravni. Prouči vsa glavna vprašanja, ki izhajajo iz okvira tega sporazuma, in vsa druga dvostranska ali mednarodna vprašanja skupnega interesa, da se dosežejo cilji tega sporazuma. Svet za sodelovanje lahko z medsebojnim soglasjem pogodbenic poda tudi ustrezna priporočila.
2. Svet za sodelovanje sestavljajo predstavniki pogodbenic.
3. Svet za sodelovanje sprejme svoj poslovnik.
4. Katera koli pogodbenica lahko na svet za sodelovanje naslovi kakršen koli spor glede uporabe ali razlage tega sporazuma.
5. Svet za sodelovanje lahko spor reši v obliki priporočila.
6. Določbe tega člena nimajo učinka in ne vplivajo na posebne določbe o reševanju sporov iz naslova II tega sporazuma.
Člen 112
Odbor za sodelovanje in posebni pododbori
1. Ustanovi se odbor za sodelovanje, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic in ki pomaga svetu za sodelovanju pri izvrševanju njegovih nalog.
2. Svet za sodelovanje se lahko odloči za ustanovitev kakršnega koli drugega posebnega pododbora ali telesa, ki mu lahko pomaga pri izvrševanju njegovih nalog, ter za določitev sestave, nalog in načina delovanja tega pododbora ali telesa.
Člen 113
Parlamentarni odbor za sodelovanje
1. Ustanovi se parlamentarni odbor za sodelovanje. To je forum za sestajanje in izmenjavo mnenj članov iraškega parlamenta in Evropskega parlamenta.
2. Parlamentarni odbor za sodelovanje sestavljajo člani Evropskega parlamenta na eni strani in člani iraškega parlamenta na drugi.
3. Parlamentarni odbor za sodelovanje je obveščen o priporočilih sveta za sodelovanje.
4. Parlamentarni odbor za sodelovanje lahko svetu za sodelovanje daje priporočila.
Člen 114
Objekti in naprave
Za lažje sodelovanje v okviru tega sporazuma se pogodbenici strinjata, da bosta ustrezno pooblaščenim strokovnjakom in uradnikom, vključenim v izvajanje sodelovanja, v skladu z notranjimi pravili in predpisi pogodbenic zagotovili objekte in naprave, potrebne za izvajanje njihovih nalog.
Člen 115
Ozemeljska uporaba
Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter na drugi strani na ozemlju Iraka.
Člen 116
Začetek veljavnosti in podaljšanje
1. Ta sporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi dnevu, ko depozitar prejme zadnje uradno obvestilo pogodbenic o dokončanju postopkov, potrebnih v ta namen.
2. Ta sporazum je sklenjen za obdobje desetih let. Samodejno se vsako leto podaljša, razen če ga vsaj šest mesecev pred iztekom njegove veljavnosti katera izmed pogodbenic odpove. Odpoved učinkuje šest mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela uradno obvestilo. Taka odpoved ne vpliva na tekoče projekte, ki so se začeli v okviru tega sporazuma pred prejemom uradnega obvestila.
Člen 117
Začasna uporaba
1. Ne glede na člen 116 se Unija in Irak strinjata o začetku uporabe člena 2 ter naslovov II, III in V tega sporazuma od prvega dne v tretjem mesecu, ki sledi dnevu, ko sta se Unija in Irak uradno obvestila o dokončanju postopkov, potrebnih v ta namen. Uradna obvestila se pošljejo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je depozitar tega sporazuma.
2. Če pogodbenici v skladu z odstavkom 1 pred začetkom veljavnosti tega sporazuma uporabita kakšno njegovo določbo, se razume, da se kakršno koli sklicevanje v navedeni določbi na začetek veljavnosti tega sporazuma nanaša na datum, za katerega sta se pogodbenici dogovorili, da bosta začeli uporabljati navedeno določbo v skladu z odstavkom 1.
Člen 118
Nediskriminacije
Na področjih, ki jih zajema ta sporazum, in brez vpliva na katere koli posebne določbe tega sporazuma:
(a) |
dogovori, ki jih Irak uporablja v zvezi z Unijo, ne povzročajo nikakršne diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani ali njihovimi družbami ali podjetji; |
(b) |
dogovori, ki jih uporablja Unija v zvezi z Irakom, ne povzročajo diskriminacije med iraškimi državljani ali iraškimi družbami ali podjetji. |
Člen 119
Evolutivna klavzula
1. Pogodbenici lahko s skupnim dogovorom spremenita, revidirata in razširita ta sporazum, da bi izboljšali raven sodelovanja, med drugim z njegovo dopolnitvijo s sporazumi ali protokoli o določenih področjih ali dejavnostih.
2. Kar zadeva izvajanje tega sporazuma, lahko vsaka pogodbenica oblikuje predloge za razširitev obsega sodelovanja, pri čemer upošteva izkušnje, pridobljene z izvajanjem tega sporazuma. O kakršni koli razširitvi obsega sodelovanja iz tega sporazuma odloča svet za sodelovanje.
Člen 120
Drugi sporazumi
1. Brez vpliva na ustrezne določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije niti ta sporazum niti ukrepi, sprejeti v skladu z njim, nikakor ne vplivajo na pristojnosti držav članic, da izvajajo dejavnosti dvostranskega sodelovanja z Irakom ali da sklepajo, če je to ustrezno, nove sporazume o sodelovanju z Irakom.
2. Ta sporazum ne vpliva na uporabo ali izvajanje zavez, ki jih ima posamezna pogodbenica v odnosih s tretjimi stranmi.
Člen 121
Neizvajanje Sporazuma
1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma, in zagotovita doseganje njegovih ciljev.
2. Če ena od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Preden to stori, mora svetu za sodelovanje v 30 dneh predložiti vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito proučitev položaja, da se najde rešitev, ki je za pogodbenici sprejemljiva.
Pri izbiri ukrepov morajo imeti prednost tisti, ki kar najmanj motijo uresničevanje tega sporazuma. O teh ukrepih se takoj uradno obvesti svet za sodelovanje, ki se na zahtevo druge pogodbenice o njih posvetuje.
3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko katera koli pogodbenica nemudoma sprejme ustrezne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom v primeru:
(a) |
odpovedi tega sporazuma, ki ni sankcionirana s splošnimi pravili mednarodnega prava; |
(b) |
kršitve bistvenih elementov tega sporazuma, navedenih v členih 2 in 5, s strani druge pogodbenice. |
Druga pogodbenica lahko predlaga, da se v 15 dneh skliče nujni sestanek med pogodbenicama, na katerem se temeljito prouči položaj z namenom iskanja rešitve, ki je za pogodbenici sprejemljiva.
4. Z odstopanjem od odstavka 2, če ena pogodbenica meni, da druga pogodbenica ni izpolnila obveznosti iz naslova II tega sporazuma, ima izključno pravico, da uporabi in spoštuje postopke reševanja sporov, določene v oddelku VI naslova II tega sporazuma.
Člen 122
Opredelitev pogodbenic
V tem sporazumu „pogodbenici“ pomenita Unijo ali njene države članice ali Unijo in njene države članice v skladu z njihovimi pooblastili na eni strani ter Irak na drugi strani.
Člen 123
Verodostojna besedila
Ta sporazum je sestavljen dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna. V primeru neskladij med besedili tega sporazuma obvelja besedilo različice, v jeziku katere so potekala pogajanja, v tem primeru v angleškem jeziku.
Člen 124
Priloge, dodatki, protokoli in opombe
Priloge, dodatki, protokoli in opombe k temu sporazumu so njegov sestavni del.
Съставено в Брюксел на единадесети май две хиляди и дванадесета година.
Hecho en Bruselas, el once de mayo de dos mil doce.
V Bruselu dne jedenáctého května dva tisíce dvanáct.
Udfærdiget i Bruxelles den ellevte maj to tusind og tolv.
Geschehen zu Brüssel am elften Mai zweitausendzwölf.
Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta maikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.
'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Μαΐου δύο χιλιάδες δώδεκα.
Done at Brussels on the eleventh day of May in the year two thousand and twelve.
Fait à Bruxelles, le onze mai deux mille douze.
Fatto a Bruxelles, addì undici maggio duemiladodici.
Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada vienpadsmitajā maijā.
Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gegužės vienuoliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év május havának tizenegyedik napján.
Magħmul fi Brussell, fil-ħdax-il jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u tnax.
Gedaan te Brussel, de elfde mei tweeduizend twaalf.
Sporządzono w Brukseli dnia jedenastego maja roku dwa tysiące dwunastego.
Feito em Bruxelas, em onze de maio de dois mil e doze.
Întocmit la Bruxelles la unsprezece mai două mii doisprezece.
V Bruseli dňa jedenásteho mája dvetisícdvanásť.
V Bruslju, dne enajstega maja leta dva tisoč dvanajst.
Tehty Brysselissä yhdentenätoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
Som skedde i Bryssel den elfte maj tjugohundratolv.
Voor het Koninkrijk België
Pour le Royaume de Belgique
Für das Königreich Belgien
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel- Hauptstadt.
За Република България
Za Českou republiku
For Kongeriget Danmark
Für die Bundesrepublik Deutschland
Eesti Vabariigi nimel
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
Гια την Eλληvιкή Δημoкρατία
Por el Reino de España
Pour la République française
Per la Repubblica italiana
Гια την Kυπριαкή Δημoкρατία,
Latvijas Republikas vārdā –
Lietuvos Respublikos vardu
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
A Magyar Köztársaság részéről
Għal Malta
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
Für die Republik Österreich
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
Pela República Portuguesa
Pentru România
Za Republiko Slovenijo
Za Slovenskú republiku
Suomen tasavallan puolesta
För Republiken Finland
För Konungariket Sverige
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
За Европейския съюз
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
PRILOGA 1
JAVNA NAROČILA
Dodatek I
Vključena naročila
Podpriloga 1
Blago
Prag |
130 000 SDR |
Storitve (navedene v Podprilogi 3)
Prag |
130 000 SDR |
Gradnje (navedene v Podprilogi 4)
Prag |
5 000 000 SDR |
Zaveze Iraka
1. Vsi subjekti centralne države, vključno z vsemi njihovimi podrejenimi subjekti, in vsi drugi subjekti, katerih politike javnega naročanja nadzira centralna država, ki so od nje odvisni ali na katere centralna država vpliva, ter vsi drugi subjekti, ki jih financira centralna država ali so pod upravljavskim nadzorom centralne države.
2. Okvirni seznam teh subjektov (nazivi se še lahko spremenijo):
|
Ministrstvo za kmetijstvo |
|
Ministrstvo za komunikacije |
|
Nacionalna komisija za komunikacije in medije |
|
Komisija za javno integriteto |
|
Ministrstvo za kulturo |
|
Ministrstvo za obrambo |
|
Ministrstvo za migracije |
|
Ministrstvo za izobraževanje |
|
Ministrstvo za električno energijo |
|
Ministrstvo za okolje |
|
Ministrstvo za finance |
|
Ministrstvo za zunanje zadeve |
|
Ministrstvo za zdravje |
|
Ministrstvo za visoko šolstvo in znanstvene raziskave |
|
Ministrstvo za gradbeništvo in stanovanja (ter vsi njegovi podrejeni subjekti) |
|
Ministrstvo za človekove pravice |
|
Ministrstvo za industrijo in minerale (ter vsi njegovi podrejeni subjekti) |
|
Ministrstvo za notranje zadeve |
|
Ministrstvo za pravosodje |
|
Ministrstvo za delo in socialne zadeve |
|
Ministrstvo za občine in javna dela |
|
Ministrstvo za nafto |
|
Ministrstvo za načrtovanje in razvojno sodelovanje |
|
Ministrstvo za znanost in tehnologijo |
|
Ministrstvo za trgovino |
|
Ministrstvo za promet |
|
Ministrstvo za vodne vire |
|
Ministrstvo za mladino in šport |
|
Državno ministrstvo za turizem in antikvitete |
|
Državno ministrstvo za provincialne zadeve |
|
Državno ministrstvo za ženske zadeve |
|
Iraška centralna banka |
|
državne univerze |
Zaveze Unije
Subjekti Unije:
1. Svet Evropske unije
2. Evropska komisijaNaročniki držav članic:
1. Vsa ministrstva centralne države in osebe javnega prava
Za Unijo oseba javnega prava pomeni katero koli osebo, ki:
— |
je ustanovljena posebej zaradi zadovoljevanja potreb v splošnem interesu, ki nima industrijskega ali komercialnega značaja, |
— |
je pravna oseba ter |
— |
jo v glavnem financirajo država, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali ki so pod upravljanjem in nadzorom teh oseb ali imajo upravni, upravljavski ali nadzorni organ, v katerega več kot polovico članov imenujejo država, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava. |
2. Naslednji subjekti centralne države, ki naročajo v skladu z določbami poglavja II oddelka V naslova II tega sporazuma (okvirni seznam)
OKVIRNI SEZNAM NAROČNIKOV, KI SO ORGANI CENTRALNE DRŽAVE, KOT SO DOLOČENI V DIREKTIVI ES O JAVNIH NAROČILIH
Belgija
|
|
||||
SPF Chancellerie du Premier ministre; |
FOD Kanselarij van de Eerste Minister; |
||||
SPF Personnel et organisation; |
FOD Personeel en Organisatie; |
||||
SPF Budget et Contrôle de la Gestion; |
FOD Budget en Beheerscontrole; |
||||
SPF Technologie de l’information et de la communication (Fedict); |
FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict); |
||||
SPF Affaires étrangères, commerce extérieur et coopération au développement; |
FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking; |
||||
SPF Intérieur; |
FOD Binnenlandse Zaken; |
||||
SPF Finances; |
FOD Financiën; |
||||
SPF Mobilité et transports; |
FOD Mobiliteit en Vervoer; |
||||
SPF Emploi, travail et concertation sociale; |
FOD Werkgelegenheid, Arbeid en Sociaal overleg; |
||||
SPF Sécurité Sociale et institutions publiques de sécurité sociale; |
FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van Sociale Zekerheid; |
||||
SPF Santé publique, sécurité de la chaîne alimentaire et environnement; |
FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu; |
||||
SPF Justice; |
FOD Justitie; |
||||
SPF Economie, PME, classes moyennes et energie; |
FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie; |
||||
Ministère de la Défense; |
Ministerie van Defensie; |
||||
Service public de programmation Intégration sociale, lutte contre la pauvreté et économie sociale; |
Programmatorische Federale Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en Sociale Economie; |
||||
Service public fédéral de programmation Développement durable; |
Programmatorische Federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling; |
||||
Service public fédéral de programmation Politique scientifique. |
Programmatorische Federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid. |
|
|
||||
Office national de Sécurité sociale; |
Rijksdienst voor Sociale Zekerheid; |
||||
Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants; |
Rijksinstituut voor de Sociale Verzekeringen der Zelfstandigen; |
||||
Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité; |
Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering; |
||||
Office national des Pensions; |
Rijksdienst voor Pensioenen; |
||||
Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité; |
Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering; |
||||
Fond des Maladies professionnelles; |
Fonds voor Beroepsziekten; |
||||
Office national de l’Emploi. |
Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening. |
Bolgarija
— |
Администрация на Народното събрание |
— |
Aдминистрация на Президента |
— |
Администрация на Министерския съвет |
— |
Конституционен съд |
— |
Българска народна банка |
— |
Министерство на външните работи |
— |
Министерство на вътрешните работи |
— |
Министерство на държавната администрация и административната реформа |
— |
Министерство на извънредните ситуации |
— |
Министерство на земеделието и храните |
— |
Министерство на здравеопазването |
— |
Министерство на икономиката и енергетиката |
— |
Министерство на културата |
— |
Министерство на образованието и науката |
— |
Министерство на околната среда и водите |
— |
Министерство на отбраната |
— |
Министерство на правосъдието |
— |
Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
— |
Министерство на транспорта |
— |
Министерство на труда и социалната политика |
— |
Министерство на финансите |
Državne agencije, državne komisije, izvajalske agencije in drugi državni organi, ustanovljeni z zakonom ali uredbo sveta ministrov, katerih vloga je povezana z izvajanjem izvršilne oblasti:
— |
Агенция за ядрено регулиране |
— |
Висша атестационна комисия |
— |
Държавна комисия за енергийно и водно регулиране |
— |
Държавна комисия по сигурността на информацията |
— |
Комисия за защита на конкуренцията |
— |
Комисия за защита на личните данни |
— |
Комисия за защита от дискриминация |
— |
Комисия за регулиране на съобщенията |
— |
Комисия за финансов надзор |
— |
Патентно ведомство на Република България |
— |
Сметна палата на Република България |
— |
Агенция за приватизация |
— |
Агенция за следприватизационен контрол |
— |
Български институт по метрология |
— |
Държавна агенция „Архиви“ |
— |
Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“ |
— |
Държавна агенция „Национална сигурност“ |
— |
Държавна агенция за бежанците |
— |
Държавна агенция за българите в чужбина |
— |
Държавна агенция за закрила на детето |
— |
Държавна агенция за информационни технологии и съобщения |
— |
Държавна агенция за метрологичен и технически надзор |
— |
Държавна агенция за младежта и спорта |
— |
Държавна агенция по горите |
— |
Държавна агенция по туризма |
— |
Държавна комисия по стоковите борси и тържища |
— |
Институт по публична администрация и европейска интеграция |
— |
Национален статистически институт |
— |
Национална агенция за оценяване и акредитация |
— |
Националната агенция за професионално образование и обучение |
— |
Национална комисия за борба с трафика на хора |
— |
Агенция „Митници“ |
— |
Агенция за държавна и финансова инспекция |
— |
Агенция за държавни вземания |
— |
Агенция за социално подпомагане |
— |
Агенция за хората с увреждания |
— |
Агенция по вписванията |
— |
Агенция по геодезия, картография и кадастър |
— |
Агенция по енергийна ефективност |
— |
Агенция по заетостта |
— |
Агенция по обществени поръчки |
— |
Българска агенция за инвестиции |
— |
Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация“ |
— |
Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване“ на Министерство на вътрешните работи |
— |
Дирекция „Оперативно издирване“ на Министерство на вътрешните работи |
— |
Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване“ на Министерство на вътрешните работи |
— |
Дирекция за национален строителен контрол |
— |
Държавна комисия по хазарта |
— |
Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Борба с градушките“ |
— |
Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ |
— |
Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната“ |
— |
Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества“ |
— |
Изпълнителна агенция „Морска администрация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Национален филмов център“ |
— |
Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация“ |
— |
Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав“ |
— |
Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната“ |
— |
Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози |
— |
Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия |
— |
Изпълнителна агенция по лекарствата |
— |
Изпълнителна агенция по лозата и виното |
— |
Изпълнителна агенция по околна среда |
— |
Изпълнителна агенция по почвените ресурси |
— |
Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури |
— |
Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството |
— |
Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол |
— |
Изпълнителна агенция по трансплантация |
— |
Изпълнителна агенция по хидромелиорации |
— |
Комисията за защита на потребителите |
— |
Контролно-техническата инспекция |
— |
Национален център за информация и документация |
— |
Национален център по радиобиология и радиационна защита |
— |
Национална агенция за приходите |
— |
Национална ветеринарномедицинска служба |
— |
Национална служба „Полиция“ |
— |
Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“ |
— |
Национална служба за растителна защита |
— |
Национална служба за съвети в земеделието |
— |
Национална служба по зърното и фуражите |
— |
Служба „Военна информация“ |
— |
Служба „Военна полиция“ |
— |
Фонд „Републиканска пътна инфраструктура“ |
— |
Авиоотряд 28 |
Češka
— |
Ministerstvo dopravy |
— |
Ministerstvo financí |
— |
Ministerstvo kultury |
— |
Ministerstvo obrany |
— |
Ministerstvo pro místní rozvoj |
— |
Ministerstvo práce a sociálních věcí |
— |
Ministerstvo průmyslu a obchodu |
— |
Ministerstvo spravedlnosti |
— |
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy |
— |
Ministerstvo vnitra |
— |
Ministerstvo zahraničních věcí |
— |
Ministerstvo zdravotnictví |
— |
Ministerstvo zemědělství |
— |
Ministerstvo životního prostředí |
— |
Poslanecká sněmovna PČR |
— |
Senát PČR |
— |
Kancelář prezidenta |
— |
Český statistický úřad |
— |
Český úřad zeměměřičský a katastrální |
— |
Úřad průmyslového vlastnictví |
— |
Úřad pro ochranu osobních údajů |
— |
Bezpečnostní informační služba |
— |
Národní bezpečnostní úřad |
— |
Česká akademie věd |
— |
Vězeňská služba |
— |
Český báňský úřad |
— |
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže |
— |
Správa státních hmotných rezerv |
— |
Státní úřad pro jadernou bezpečnost |
— |
Česká národní banka |
— |
Energetický regulační úřad |
— |
Úřad vlády České republiky |
— |
Ústavní soud |
— |
Nejvyšší soud |
— |
Nejvyšší správní soud |
— |
Nejvyšší státní zastupitelství |
— |
Nejvyšší kontrolní úřad |
— |
Kancelář Veřejného ochránce práv |
— |
Grantová agentura České republiky |
— |
Státní úřad inspekce práce |
— |
Český telekomunikační úřad |
Danska
— |
Folketinget |
— |
Rigsrevisionen |
— |
Statsministeriet |
— |
Udenrigsministeriet |
— |
Beskæftigelsesministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) |
— |
Domstolsstyrelsen |
— |
Finansministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) |
— |
Forsvarsministeriet 5 styrelser og institutioner (5 agencij in ustanov) |
— |
Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (več agencij in ustanov, vključno s Statens Serum Institut) |
— |
Justitsministeriet Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (policijski komisar, državni tožilec, 1 direktorat in več agencij) |
— |
Kirkeministeriet 10 stiftsøvrigheder (10 škofijskih uradov) |
— |
Kulturministeriet — Ministrstvo za kulturo 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 oddelki in več ustanov) |
— |
Miljøministeriet 5 styrelser (5 agencij) |
— |
Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration 1 styrelse (1 agencija) |
— |
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri 4 direktorater og institutioner (4 direktorati in ustanove) |
— |
Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (več agencij in ustanov, vključno z državnim laboratorijem Risoe in danskimi državnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi ustanovami) |
— |
Skatteministeriet 1 styrelse og institutioner (1 agencija in več ustanov) |
— |
Velfærdsministeriet 3 styrelser og institutioner (3 agencije in več ustanov) |
— |
Transportministeriet 7 styrelser og institutioner, hereunder Øresundsbrokonsortiet (7 agencij in ustanov, vključno z Øresundsbrokonsortiet) |
— |
Undervisningsministeriet 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 agencije, 4 izobraževalne ustanove, 5 drugih institucij) |
— |
Økonomi- og Erhvervsministeriet Adskillige styrelser og institutioner (več agencij in institucij) |
— |
Klima- og Energiministeriet 3 styrelser og institutioner (3 agencije in ustanove) |
Nemčija
— |
Auswärtiges Amt |
— |
Bundeskanzleramt |
— |
Bundesministerium für Arbeit und Soziales |
— |
Bundesministerium für Bildung und Forschung |
— |
Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
— |
Bundesministerium der Finanzen |
— |
Bundesministerium des Innern (samo blago za civilno uporabo) |
— |
Bundesministerium für Gesundheit |
— |
Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend |
— |
Bundesministerium der Justiz |
— |
Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung |
— |
Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
— |
Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung |
— |
Bundesministerium der Verteidigung (razen blaga za vojaške namene) |
— |
Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit |
Estonija
— |
Vabariigi Presidendi Kantselei; |
— |
Eesti Vabariigi Riigikogu; |
— |
Eesti Vabariigi Riigikohus; |
— |
Riigikontroll; |
— |
Õiguskantsler; |
— |
Riigikantselei; |
— |
Rahvusarhiiv; |
— |
Haridus- ja Teadusministeerium; |
— |
Justiitsministeerium; |
— |
Kaitseministeerium; |
— |
Keskkonnaministeerium; |
— |
Kultuuriministeerium; |
— |
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium; |
— |
Põllumajandusministeerium; |
— |
Rahandusministeerium; |
— |
Siseministeerium; |
— |
Sotsiaalministeerium; |
— |
Välisministeerium; |
— |
Keeleinspektsioon; |
— |
Riigiprokuratuur; |
— |
Teabeamet; |
— |
Maa-amet; |
— |
Keskkonnainspektsioon; |
— |
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus; |
— |
Muinsuskaitseamet; |
— |
Patendiamet; |
— |
Tarbijakaitseamet; |
— |
Riigihangete Amet; |
— |
Taimetoodangu Inspektsioon; |
— |
Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet; |
— |
Veterinaar- ja Toiduamet; |
— |
Konkurentsiamet; |
— |
Maksu- ja Tolliamet; |
— |
Statistikaamet; |
— |
Kaitsepolitseiamet; |
— |
Kodakondsus- ja Migratsiooniamet; |
— |
Piirivalveamet; |
— |
Politseiamet; |
— |
Eesti Kohtuekspertiisi Instituut; |
— |
Keskkriminaalpolitsei; |
— |
Päästeamet; |
— |
Andmekaitse Inspektsioon; |
— |
Ravimiamet; |
— |
Sotsiaalkindlustusamet; |
— |
Tööturuamet; |
— |
Tervishoiuamet; |
— |
Tervisekaitseinspektsioon; |
— |
Tööinspektsioon; |
— |
Lennuamet; |
— |
Maanteeamet; |
— |
Veeteede Amet; |
— |
Julgestuspolitsei; |
— |
Kaitseressursside Amet; |
— |
Kaitseväe Logistikakeskus; |
— |
Tehnilise Järelevalve Amet. |
Irska
— |
President’s Establishment |
— |
Houses of the Oireachtas — [parlament] |
— |
Department of the Taoiseach — [ministrski predsednik] |
— |
Central Statistics Office |
— |
Department of Finance |
— |
Office of the Comptroller and Auditor General |
— |
Office of the Revenue Commissioners |
— |
Office of Public Works |
— |
State Laboratory |
— |
Office of the Attorney General |
— |
Office of the Director of Public Prosecutions |
— |
Valuation Office |
— |
Office of the Commission for Public Service Appointments |
— |
Public Appointments Service |
— |
Office of the Ombudsman |
— |
Chief State Solicitor’s Office |
— |
Department of Justice, Equality and Law Reform |
— |
Courts Service |
— |
Prisons Service |
— |
Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests |
— |
Department of the Environment, Heritage and Local Government |
— |
Department of Education and Science |
— |
Department of Communications, Energy and Natural Resources |
— |
Department of Agriculture, Fisheries and Food |
— |
Department of Transport |
— |
Department of Health and Children |
— |
Department of Enterprise, Trade and Employment |
— |
Department of Arts, Sports and Tourism |
— |
Department of Defence |
— |
Department of Foreign Affairs |
— |
Department of Social and Family Affairs |
— |
Department of Community, Rural and Gaeltacht — [galsko govoreče regije] Affairs |
— |
Arts Council |
— |
National Gallery. |
Grčija
— |
Υπουργείο Εσωτερικών· |
— |
Υπουργείο Εξωτερικών· |
— |
Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών· |
— |
Υπουργείο Ανάπτυξης· |
— |
Υπουργείο Δικαιοσύνης· |
— |
Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων· |
— |
Υπουργείο Πολιτισμού· |
— |
Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης· |
— |
Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων· |
— |
Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας· |
— |
Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών· |
— |
Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων· |
— |
Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής· |
— |
Υπουργείο Μακεδονίας-Θράκης· |
— |
Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας· |
— |
Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης· |
— |
Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς· |
— |
Γενική Γραμματεία Ισότητας· |
— |
Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων· |
— |
Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού· |
— |
Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας· |
— |
Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας· |
— |
Γενική Γραμματεία Αθλητισμού· |
— |
Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων· |
— |
Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος· |
— |
Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας· |
— |
Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας· |
— |
Εθνικό Τυπογραφείο· |
— |
Γενικό Χημείο του Κράτους· |
— |
Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας· |
— |
Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών· |
— |
Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης· |
— |
Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης· |
— |
Πανεπιστήμιο Αιγαίου· |
— |
Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων· |
— |
Πανεπιστήμιο Πατρών· |
— |
Πανεπιστήμιο Μακεδονίας· |
— |
Πολυτεχνείο Κρήτης· |
— |
Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων· |
— |
Αιγινήτειο Νοσοκομείο· |
— |
Αρεταίειο Νοσοκομείο· |
— |
Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης· |
— |
Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού· |
— |
Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων· |
— |
Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων· |
— |
Γενικό Επιτελείο Στρατού· |
— |
Γενικό Επιτελείο Ναυτικού· |
— |
Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας· |
— |
Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας· |
— |
Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων· |
— |
Υπουργείο Εθνικής Άμυνας· |
— |
Γενική Γραμματεία Εμπορίου. |
Španija
— |
Presidencia del Gobierno |
— |
Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
— |
Ministerio de Justicia |
— |
Ministerio de Defensa |
— |
Ministerio de Economía y Hacienda |
— |
Ministerio del Interior |
— |
Ministerio de Fomento |
— |
Ministerio de Educación, Política Social y Deportes |
— |
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
— |
Ministerio de Trabajo e Inmigración |
— |
Ministerio de la Presidencia |
— |
Ministerio de Administraciones Públicas |
— |
Ministerio de Cultura |
— |
Ministerio de Sanidad y Consumo |
— |
Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino |
— |
Ministerio de Vivienda |
— |
Ministerio de Ciencia e Innovación |
— |
Ministerio de Igualdad |
Francija
(1) Ministrstva
— |
Services du Premier ministre |
— |
Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports |
— |
Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales |
— |
Ministère chargé de la justice |
— |
Ministère chargé de la défense |
— |
Ministère chargé des affaires étrangères et européennes |
— |
Ministère chargé de l’éducation nationale |
— |
Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi |
— |
Secrétariat d'État aux transports |
— |
Secrétariat d'État aux entreprises et au commerce extérieur |
— |
Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité |
— |
Ministère chargé de la culture et de la communication |
— |
Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
— |
Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche |
— |
Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche |
— |
Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables |
— |
Secrétariat d'État à la fonction publique |
— |
Ministère chargé du logement et de la ville |
— |
Secrétariat d'État à la coopération et à la francophonie |
— |
Secrétariat d'État à l’outre-mer |
— |
Secrétariat d'État à la jeunesse, des sports et de la vie associative |
— |
Secrétariat d'État aux anciens combattants |
— |
Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement |
— |
Secrétariat d'État en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques |
— |
Secrétariat d'État aux affaires européennes |
— |
Secrétariat d'État aux affaires étrangères et aux droits de l’homme |
— |
Secrétariat d'État à la consommation et au tourisme |
— |
Secrétariat d’Etat à la politique de la ville |
— |
Secrétariat d'État à la solidarité |
— |
Secrétariat d'État en charge de l’industrie et de la consommation |
— |
Secrétariat d'État en charge de l’emploi |
— |
Secrétariat d'État en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services |
— |
Secrétariat d'État en charge de l’écologie |
— |
Secrétariat d'État en charge du développement de la région-capitale |
— |
Secrétariat d'État en charge de l’aménagement du territoire |
(2) Institucije, neodvisni organi in sodišča
— |
Présidence de la République |
— |
Assemblée nationale |
— |
Sénat |
— |
Conseil constitutionnel |
— |
Conseil économique et social |
— |
Conseil supérieur de la magistrature |
— |
Agence française contre le dopage |
— |
Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles |
— |
Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires |
— |
Autorité de régulation des communications électroniques et des postes |
— |
Autorité de sûreté nucléaire |
— |
Autorité indépendante des marchés financiers |
— |
Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel |
— |
Commission d’accès aux documents administratifs |
— |
Commission consultative du secret de la défense nationale |
— |
Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques |
— |
Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité |
— |
Commission nationale de déontologie de la sécurité |
— |
Commission nationale du débat public |
— |
Commission nationale de l’informatique et des libertés |
— |
Commission des participations et des transferts |
— |
Commission de régulation de l’énergie |
— |
Commission de la sécurité des consommateurs |
— |
Commission des sondages |
— |
Commission de la transparence financière de la vie politique |
— |
Conseil de la concurrence |
— |
Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques |
— |
Conseil supérieur de l’audiovisuel |
— |
Défenseur des enfants |
— |
Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité |
— |
Haute autorité de santé |
— |
Médiateur de la République |
— |
Cour de justice de la République |
— |
Tribunal des Conflits |
— |
Conseil d'État |
— |
Cours administratives d’appel |
— |
Tribunaux administratifs |
— |
Cour des Comptes |
— |
Chambres régionales des Comptes |
— |
Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance) |
(3) Državne javne ustanove
— |
Académie de France à Rome |
— |
Académie de marine |
— |
Académie des sciences d’outre-mer |
— |
Académie des technologies |
— |
Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) |
— |
Agence de biomédicine |
— |
Agence pour l’enseignement du français à l’étranger |
— |
Agence française de sécurité sanitaire des aliments |
— |
Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail |
— |
Agence nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances |
— |
Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs |
— |
Agences de l’eau |
— |
Agence nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations |
— |
Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT) |
— |
Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH) |
— |
Agence nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances |
— |
Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM) |
— |
Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA) |
— |
Bibliothèque publique d’information |
— |
Bibliothèque nationale de France |
— |
Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg |
— |
Caisse des dépôts et consignations |
— |
Caisse nationale des autoroutes (CNA) |
— |
Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS) |
— |
Caisse de garantie du logement locatif social |
— |
Casa de Velasquez |
— |
Centre d’enseignement zootechnique |
— |
Centre d’études de l’emploi |
— |
Centre d’études supérieures de la sécurité sociale |
— |
Centres de formation professionnelle et de promotion agricole |
— |
Centre hospitalier des Quinze-Vingts |
— |
Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro) |
— |
Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale |
— |
Centre des monuments nationaux |
— |
Centre national d’art et de culture Georges Pompidou |
— |
Centre national des arts plastiques |
— |
Centre national de la cinématographie |
— |
Centre national d'études et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF) |
— |
Centre national du livre |
— |
Centre national de documentation pédagogique |
— |
Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS) |
— |
Centre national professionnel de la propriété forestière |
— |
Centre national de la recherche scientifique (C.N.R.S) |
— |
Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS) |
— |
Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS) |
— |
Collège de France |
— |
Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres |
— |
Conservatoire National des Arts et Métiers |
— |
Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris |
— |
Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon |
— |
Conservatoire national supérieur d’art dramatique |
— |
École centrale de Lille |
— |
École centrale de Lyon |
— |
École centrale des arts et manufactures |
— |
École française d’archéologie d’Athènes |
— |
École française d’Extrême-Orient |
— |
École française de Rome |
— |
École des hautes études en sciences sociales |
— |
École du Louvre |
— |
École nationale d’administration |
— |
École nationale de l’aviation civile (ENAC) |
— |
École nationale des Chartes |
— |
École nationale d’équitation |
— |
École nationale du génie de l’eau et de l’environnement de Strasbourg |
— |
Écoles nationales d’ingénieurs |
— |
École nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes |
— |
Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles |
— |
École nationale de la magistrature |
— |
Écoles nationales de la marine marchande |
— |
École nationale de la santé publique (ENSP) |
— |
École nationale de ski et d’alpinisme |
— |
École nationale supérieure des arts décoratifs |
— |
École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre |
— |
École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix |
— |
Écoles nationales supérieures d’arts et métiers |
— |
École nationale supérieure des beaux-arts |
— |
École nationale supérieure de céramique industrielle |
— |
École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA) |
— |
École nationale supérieure du paysage de Versailles |
— |
École nationale supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires |
— |
École nationale supérieure de la sécurité sociale |
— |
Écoles nationales vétérinaires |
— |
École nationale de voile |
— |
Écoles normales supérieures |
— |
École polytechnique |
— |
École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze) |
— |
École de sylviculture Crogny (Aube) |
— |
École de viticulture et d’œnologie de la Tour-Blanche (Gironde) |
— |
École de viticulture — Avize (Marne) |
— |
Établissement national d’enseignement agronomique de Dijon |
— |
Établissement national des invalides de la marine (ENIM) |
— |
Établissement national de bienfaisance Koenigswarter |
— |
Établissement public du musée et du domaine national de Versailles |
— |
Fondation Carnegie |
— |
Fondation Singer-Polignac |
— |
Haras nationaux |
— |
Hôpital national de Saint-Maurice |
— |
Institut des hautes études pour la science et la technologie |
— |
Institut français d’archéologie orientale du Caire |
— |
Institut géographique national |
— |
Institut National de l’origine et de la qualité |
— |
Institut national des hautes études de sécurité |
— |
Institut de veille sanitaire |
— |
Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes |
— |
Institut national d'études Démographiques (I.N.E.D) |
— |
Institut National d’Horticulture |
— |
Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire |
— |
Institut national des jeunes aveugles — Paris |
— |
Institut national des jeunes sourds — Bordeaux |
— |
Institut national des jeunes sourds — Chambéry |
— |
Institut national des jeunes sourds — Metz |
— |
Institut national des jeunes sourds — Paris |
— |
Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P) |
— |
Institut national de la propriété industrielle |
— |
Institut national de la recherche agronomique (I.N.R.A) |
— |
Institut national de la recherche pédagogique (I.N.R.P) |
— |
Institut national de la santé et de la recherche médicale (I.N.S.E.R.M) |
— |
Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.) |
— |
Institut national de recherches archéologiques préventives |
— |
Institut national des sciences de l’univers |
— |
Institut national des sports et de l’education physique |
— |
Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés |
— |
Instituts nationaux polytechniques |
— |
Instituts nationaux des sciences appliquées |
— |
Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA) |
— |
Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS) |
— |
Institut de recherche pour le développement |
— |
Instituts régionaux d’administration |
— |
Institut des sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech) |
— |
Institut supérieur de mécanique de Paris |
— |
Instituts Universitaires de Formation des Maîtres |
— |
Musée de l’armée |
— |
Musée Gustave-Moreau |
— |
Musée national de la marine |
— |
Musée national J.-J.-Henner |
— |
Musée du Louvre |
— |
Musée du Quai Branly |
— |
Muséum national d’histoire naturelle |
— |
Musée Auguste-Rodin |
— |
Observatoire de Paris |
— |
Office français de protection des réfugiés et apatrides |
— |
Office national des anciens combattants et des victimes de guerre (ONAC) |
— |
Office national de la chasse et de la faune sauvage |
— |
Office National de l’eau et des milieux aquatiques |
— |
Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP) |
— |
Office universitaire et culturel français pour l’Algérie |
— |
Ordre national de la Légion d’honneur |
— |
Palais de la découverte |
— |
Parcs nationaux |
— |
Universités |
(4) Drugi nacionalni javni organi
— |
Union des groupements d’achats publics (UGAP) |
— |
Agence nationale pour l’emploi (A.N.P.E) |
— |
Caisse nationale des allocations familiales (CNAF) |
— |
Caisse nationale d’assurance maladie des travailleurs salariés (CNAMS) |
— |
Caisse nationale d’assurance-vieillesse des travailleurs salariés (CNAVTS) |
Italija
(1) Naročniki
— |
Presidenza del Consiglio dei Ministri |
— |
Ministero degli Affari Esteri |
— |
Ministero dell’Interno |
— |
Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace) |
— |
Ministero della Difesa |
— |
Ministero dell’Economia e delle Finanze |
— |
Ministero dello Sviluppo Economico |
— |
Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali |
— |
Ministero dell’Ambiente - Tutela del Territorio e del Mare |
— |
Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
— |
Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali |
— |
Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca |
— |
Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche |
(2) Drugi nacionalni javni organi:
— |
CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici) |
Ciper
— |
Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο
|
— |
Υπουργικό Συμβούλιο |
— |
Βουλή των Αντιπροσώπων |
— |
Δικαστική Υπηρεσία |
— |
Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας |
— |
Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας |
— |
Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας |
— |
Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας |
— |
Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως |
— |
Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού |
— |
Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου |
— |
Γραφείο Προγραμματισμού |
— |
Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας |
— |
Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα |
— |
Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων |
— |
Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών |
— |
Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών |
— |
Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων |
— |
Υπουργείο Άμυνας |
— |
Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος
|
— |
Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως
|
— |
Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού
|
— |
Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων
|
— |
Υπουργείο Εσωτερικών
|
— |
Υπουργείο Εξωτερικών |
— |
Υπουργείο Οικονομικών
|
— |
Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού |
— |
Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων
|
— |
Υπουργείο Υγείας
|
Latvija
(a) Ministrstva, sektretariati ministrstev za posebne naloge in njihove podrejene institucije
— |
Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Ārlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Kultūras ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes |
— |
Satversmes aizsardzības birojs |
(b) Druge državne institucije
— |
Augstākā tiesa |
— |
Centrālā vēlēšanu komisija |
— |
Finanšu un kapitāla tirgus komisija |
— |
Latvijas Banka |
— |
Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes |
— |
Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Satversmes tiesa |
— |
Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes |
— |
Valsts kontrole |
— |
Valsts prezidenta kanceleja |
— |
Tiesībsarga birojs |
— |
Nacionālā radio un televīzijas padome |
— |
Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā (druge državne institucije, ki niso podrejene ministrstvom) |
Litva
— |
Prezidentūros kanceliarija |
— |
Seimo kanceliarija |
— |
Institucije, odgovorne Seimas [parlament]:
|
— |
Vyriausybės kanceliarija |
— |
Institucije, odgovorne Vyriausybės [vlada]:
|
— |
Konstitucinis Teismas |
— |
Lietuvos bankas |
— |
Aplinkos ministerija |
— |
Institucije pod Aplinkos ministerija [ministrstvo za okolje]:
|
— |
Finansų ministerija |
— |
Institucije pod Finansų ministerija [ministrstvo za finance]:
|
— |
Krašto apsaugos ministerija |
— |
Institucije pod Krašto apsaugos ministerijos [ministrstvo za nacionalno obrambo]:
|
— |
Lietuvos kariuomenė |
— |
Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos |
— |
Kultūros ministerija |
— |
Institucije pod Kultūros ministerijos [ministrstvo za kulturo]:
|
— |
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija |
— |
Institucije pod Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos [ministrstvo za socialno varnost in delo]:
|
— |
Susisiekimo ministerija |
— |
Institucije pod Susisiekimo ministerijos [ministrstvo za promet in komunikacije]:
|
— |
Sveikatos apsaugos ministerija |
— |
Institucije pod Sveikatos apsaugos ministerijos [ministrstvo za zdravje]:
|
— |
Švietimo ir mokslo ministerija |
— |
Institucije pod Švietimo ir mokslo ministerijos [ministrstvo za šolstvo in znanost]:
|
— |
Teisingumo ministerija |
— |
Institucije pod Teisingumo ministerijos [ministrstvo za pravosodje]:
|
— |
Ūkio ministerija |
— |
Prie Ūkio ministerijos įsteigtos įstaigos [ministrstvo za gospodarstvo]:
|
— |
Užsienio reikalų ministerija |
— |
Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų |
— |
Vidaus reikalų ministerija |
— |
Institucije pod Vidaus reikalų ministerijos [ministrstvo za notranje zadeve]:
|
— |
Žemės ūkio ministerija |
— |
Institucije pod Žemės ūkio ministerijos [ministrstvo za kmetijstvo]:
|
— |
Teismai [sodišča]:
|
— |
Generalinė prokuratūra |
— |
Drugi subjekti centralne javne uprave (institucijos [institucije], įstaigos [ustanove], tarnybos [agencije])
|
Luksemburg
— |
Ministère d'État |
— |
Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
— |
Ministère de l’agriculture, de la viticulture et du développement rural |
— |
Ministère des classes moyennes, du tourisme et du logement |
— |
Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche |
— |
Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
— |
Ministère de l'éducation nationale et de la formation professionnelle |
— |
Ministère de l'égalité des chances |
— |
Ministère de l’environnement |
— |
Ministère de la famille et de l’intégration |
— |
Ministère des finances |
— |
Ministère de la fonction publique et de la réforme administrative |
— |
Ministère de l’Intérieur et de l’aménagement du territoire |
— |
Ministère de la justice |
— |
Ministère de la santé |
— |
Ministère de la sécurité sociale |
— |
Ministère des transports |
— |
Ministère du travail et de l’emploi |
— |
Ministère des travaux publics |
Madžarska
— |
Egészségügyi Minisztérium |
— |
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
— |
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
— |
Honvédelmi Minisztérium |
— |
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium |
— |
Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium |
— |
Külügyminisztérium |
— |
Miniszterelnöki Hivatal |
— |
Oktatási és Kulturális Minisztérium |
— |
Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium |
— |
Pénzügyminisztérium |
— |
Szociális és Munkaügyi Minisztérium |
— |
Központi Szolgáltatási Főigazgatóság |
Malta
— |
Uffiċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister) |
— |
Ministeru għall-Familja u Solidarjetà Soċjali (Ministry for the Family and Social Solidarity) |
— |
Ministeru tal-Edukazzjoni Zgħazagħ u Impjiegi (Ministry for Education Youth and Employment) |
— |
Ministeru tal-Finanzi (Ministry of Finance) |
— |
Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Ministry for Resources and Infrastructure) |
— |
Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Ministry for Tourism and Culture) |
— |
Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Ministry for Justice and Home Affairs) |
— |
Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Ministry for Rural Affairs and the Environment) |
— |
Ministeru għal Għawdex (Ministry for Gozo) |
— |
Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunità (Ministry of Health, the Elderly and Community Care) |
— |
Ministeru tal-Affarijiet Barranin (Ministry of Foreign Affairs) |
— |
Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta' Informazzjoni (Ministry for Investment, Industry and Information Technology) |
— |
Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Ministry for Competitiveness and Communications) |
— |
Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Ministry for Urban Development and Roads) |
Nizozemska
— |
Ministerie van Algemene Zaken
|
— |
Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties
|
— |
Ministerie van Buitenlandse Zaken
|
— |
Ministerie van Defensie — (Ministrstvo za obrambo)
|
— |
Ministerie van Economische Zaken
|
— |
Ministerie van Financiën
|
— |
Ministerie van Justitie
|
— |
Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
|
— |
Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen
|
— |
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid
|
— |
Ministerie van Verkeer en Waterstaat
|
— |
Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer
|
— |
Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport
|
— |
Tweede Kamer der Staten-Generaal |
— |
Eerste Kamer der Staten-Generaal |
— |
Raad van State |
— |
Algemene Rekenkamer |
— |
Nationale Ombudsman |
— |
Kanselarij der Nederlandse Orden |
— |
Kabinet der Koningin |
— |
Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken |
Avstrija
— |
Bundeskanzleramt |
— |
Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten |
— |
Bundesministerium für Finanzen |
— |
Bundesministerium für Gesundheit |
— |
Bundesministerium für Inneres |
— |
Bundesministerium für Justiz |
— |
Bundesministerium für Landesverteidigung und Sport |
— |
Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft |
— |
Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz |
— |
Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur |
— |
Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
— |
Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
— |
Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
— |
Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft mbH |
— |
Bundesbeschaffung GmbH |
— |
Bundesrechenzentrum GmbH |
Poljska
— |
Kancelaria Prezydenta RP |
— |
Kancelaria Sejmu RP |
— |
Kancelaria Senatu RP |
— |
Kancelaria Prezesa Rady Ministrów |
— |
Sąd Najwyższy |
— |
Naczelny Sąd Administracyjny |
— |
Wojewódzkie sądy administracyjne |
— |
Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne |
— |
Trybunał Konstytucyjny |
— |
Najwyższa Izba Kontroli |
— |
Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich |
— |
Biuro Rzecznika Praw Dziecka |
— |
Biuro Ochrony Rządu |
— |
Biuro Bezpieczeństwa Narodowego |
— |
Centralne Biuro Antykorupcyjne |
— |
Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej |
— |
Ministerstwo Finansów |
— |
Ministerstwo Gospodarki |
— |
Ministerstwo Rozwoju Regionalnego |
— |
Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego |
— |
Ministerstwo Edukacji Narodowej |
— |
Ministerstwo Obrony Narodowej |
— |
Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi |
— |
Ministerstwo Skarbu Państwa |
— |
Ministerstwo Sprawiedliwości |
— |
Ministerstwo Infrastruktury |
— |
Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
— |
Ministerstwo Środowiska |
— |
Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji |
— |
Ministerstwo Spraw Zagranicznych |
— |
Ministerstwo Zdrowia |
— |
Ministerstwo Sportu i Turystyki |
— |
Urząd Komitetu Integracji Europejskiej |
— |
Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej |
— |
Urząd Regulacji Energetyki |
— |
Urząd do spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych |
— |
Urząd Transportu Kolejowego |
— |
Urząd Dozoru Technicznego |
— |
Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych |
— |
Urząd do spraw Repatriacji i Cudzoziemców |
— |
Urząd Zamówień Publicznych |
— |
Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów |
— |
Urząd Lotnictwa Cywilnego |
— |
Urząd Komunikacji Elektronicznej |
— |
Wyższy Urząd Górniczy |
— |
Główny Urząd Miar |
— |
Główny Urząd Geodezji i Kartografii |
— |
Główny Urząd Nadzoru Budowlanego |
— |
Główny Urząd Statystyczny |
— |
Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji |
— |
Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych |
— |
Państwowa Komisja Wyborcza |
— |
Państwowa Inspekcja Pracy |
— |
Rządowe Centrum Legislacji |
— |
Narodowy Fundusz Zdrowia |
— |
Polska Akademia Nauk |
— |
Polskie Centrum Akredytacji |
— |
Polskie Centrum Badań i Certyfikacji |
— |
Polska Organizacja Turystyczna |
— |
Polski Komitet Normalizacyjny |
— |
Zakład Ubezpieczeń Społecznych |
— |
Komisja Nadzoru Finansowego |
— |
Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych |
— |
Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego |
— |
Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad |
— |
Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa |
— |
Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej |
— |
Komenda Główna Policji |
— |
Komenda Główna Straży Granicznej |
— |
Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
— |
Główny Inspektorat Ochrony Środowiska |
— |
Główny Inspektorat Transportu Drogowego |
— |
Główny Inspektorat Farmaceutyczny |
— |
Główny Inspektorat Sanitarny |
— |
Główny Inspektorat Weterynarii |
— |
Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego |
— |
Agencja Wywiadu |
— |
Agencja Mienia Wojskowego |
— |
Wojskowa Agencja Mieszkaniowa |
— |
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa |
— |
Agencja Rynku Rolnego |
— |
Agencja Nieruchomości Rolnych |
— |
Państwowa Agencja Atomistyki |
— |
Polska Agencja Żeglugi Powietrznej |
— |
Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych |
— |
Agencja Rezerw Materiałowych |
— |
Narodowy Bank Polski |
— |
Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
— |
Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych |
— |
Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu |
— |
Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa |
— |
Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej |
— |
Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe” |
— |
Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości |
— |
Urzędy wojewódzkie |
— |
Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda |
Portugalska
— |
Presidência do Conselho de Ministros |
— |
Ministério das Finanças e da Administração Pública |
— |
Ministério da Defesa Nacional |
— |
Ministério dos Negócios Estrangeiros |
— |
Ministério da Administração Interna |
— |
Ministério da Justiça |
— |
Ministério da Economia e da Inovação |
— |
Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas |
— |
Ministério da Educação |
— |
Ministério da Ciência, da Tecnologia e do Ensino Superior |
— |
Ministério da Cultura |
— |
Ministério da Saúde |
— |
Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social |
— |
Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações |
— |
Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional |
— |
Presidência da República |
— |
Tribunal Constitucional |
— |
Tribunal de Contas |
— |
Provedoria de Justiça |
Romunija
— |
Administrația Prezidențială |
— |
Senatul României |
— |
Camera Deputaților |
— |
Înalta Curte de Casație și Justiție |
— |
Curtea Constituțională |
— |
Consiliul Legislativ |
— |
Curtea de Conturi |
— |
Consiliul Superior al Magistraturii |
— |
Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție |
— |
Secretariatul General al Guvernului |
— |
Cancelaria prim-ministrului |
— |
Ministerul Afacerilor Externe |
— |
Ministerul Economiei și Finanțelor |
— |
Ministerul Justiției |
— |
Ministerul Apărării |
— |
Ministerul Internelor și Reformei Administrative |
— |
Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Șanse |
— |
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
— |
Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale |
— |
Ministerul Transporturilor |
— |
Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței |
— |
Ministerul Educației Cercetării și Tineretului |
— |
Ministerul Sănătății Publice |
— |
Ministerul Culturii și Cultelor |
— |
Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației |
— |
Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile |
— |
Serviciul Român de Informații |
— |
Serviciul de Informații Externe |
— |
Serviciul de Protecție și Pază |
— |
Serviciul de Telecomunicații Speciale |
— |
Consiliul Național al Audiovizualului |
— |
Consiliul Concurenței (CC) |
— |
Direcția Națională Anticorupție |
— |
Inspectoratul General de Poliție |
— |
Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice |
— |
Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor |
— |
Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC) |
— |
Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor |
— |
Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
— |
Autoritatea Navală Română |
— |
Autoritatea Feroviară Română |
— |
Autoritatea Rutieră Română |
— |
Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului |
— |
Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap |
— |
Autoritatea Națională pentru Turism |
— |
Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților |
— |
Autoritatea Națională pentru Tineret |
— |
Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifică |
— |
Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației |
— |
Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale |
— |
Autoritatea Electorală Permanentă |
— |
Agenția pentru Strategii Guvernamentale |
— |
Agenția Națională a Medicamentului |
— |
Agenția Națională pentru Sport |
— |
Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă |
— |
Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei |
— |
Agenția Română pentru Conservarea Energiei |
— |
Agenția Națională pentru Resurse Minerale |
— |
Agenția Română pentru Investiții Străine |
— |
Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație |
— |
Agenția Națională a Funcționarilor Publici |
— |
Agenția Națională de Administrare Fiscală |
— |
Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială |
— |
Agenția Națională Anti-doping |
— |
Agenția Nucleară |
— |
Agenția Națională pentru Protecția Familiei |
— |
Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse între Bărbați și Femei |
— |
Agenția Națională pentru Protecția Mediului |
— |
Agenția Națională Antidrog |
Slovenija
— |
Predsednik Republike Slovenije |
— |
Državni zbor Republike Slovenije |
— |
Državni svet Republike Slovenije |
— |
Varuh človekovih pravic |
— |
Ustavno sodišče Republike Slovenije |
— |
Računsko sodišče Republike Slovenije |
— |
Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naročil |
— |
Slovenska akademija znanosti in umetnosti |
— |
Vladne službe |
— |
Ministrstvo za finance |
— |
Ministrstvo za notranje zadeve |
— |
Ministrstvo za zunanje zadeve |
— |
Ministrstvo za obrambo |
— |
Ministrstvo za pravosodje |
— |
Ministrstvo za gospodarstvo |
— |
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
— |
Ministrstvo za promet |
— |
Ministrstvo za okolje in prostor |
— |
Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve |
— |
Ministrstvo za zdravje |
— |
Ministrstvo za javno upravo |
— |
Ministrstvo za šolstvo in šport |
— |
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo |
— |
Ministrstvo za kulturo |
— |
Vrhovno sodišče Republike Slovenije |
— |
višja sodišča |
— |
okrožna sodišča |
— |
okrajna sodišča |
— |
Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije |
— |
Okrožna državna tožilstva |
— |
Državno pravobranilstvo |
— |
Upravno sodišče Republike Slovenije |
— |
Višje delovno in socialno sodišče |
— |
delovna sodišča |
— |
Davčna uprava Republike Slovenije |
— |
Carinska uprava Republike Slovenije |
— |
Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja |
— |
Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo |
— |
Uprava Republike Slovenije za javna plačila |
— |
Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna |
— |
Policija |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve |
— |
Generalštab Slovenske vojske |
— |
Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami |
— |
Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij |
— |
Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence |
— |
Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov |
— |
Tržni inšpektorat Republike Slovenije |
— |
Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto |
— |
Inšpektorat za energetiko in rudarstvo |
— |
Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano |
— |
Fitosanitarna uprava Republike Slovenije |
— |
Veterinarska uprava Republike Slovenije |
— |
Uprava Republike Slovenije za pomorstvo |
— |
Direkcija Republike Slovenije za ceste |
— |
Prometni inšpektorat Republike Slovenije |
— |
Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo |
— |
Agencija Republike Slovenije za okolje |
— |
Geodetska uprava Republike Slovenije |
— |
Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za delo |
— |
Zdravstveni inšpektorat |
— |
Urad Republike Slovenije za kemikalije |
— |
Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji |
— |
Urad Republike Slovenije za meroslovje |
— |
Urad za visoko šolstvo |
— |
Urad Republike Slovenije za mladino |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport |
— |
Arhiv Republike Slovenije |
— |
Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije |
— |
Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije |
— |
Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije |
— |
Služba vlade za zakonodajo |
— |
Služba vlade za evropske zadeve |
— |
Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko |
— |
Urad vlade za komuniciranje |
— |
Urad za enake možnosti |
— |
Urad za verske skupnosti |
— |
Urad za narodnosti |
— |
Urad za makroekonomske analize in razvoj |
— |
Statistični urad Republike Slovenije |
— |
Slovenska obveščevalno-varnostna agencija |
— |
Protokol Republike Slovenije |
— |
Urad za varovanje tajnih podatkov |
— |
Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu |
— |
Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj |
— |
Informacijski pooblaščenec |
— |
Državna volilna komisija |
Slovaška
Ministrstva in drugi centralni vladni organi, kakor so navedeni v Zakonu št. 575/2001 Z.z. o strukturi dejavnosti vlade in organov centralne države uprave, kakor so navedeni v poznejših predpisih:
— |
Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky |
— |
Národná rada Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky |
— |
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky |
— |
Úrad vlády Slovenskej republiky |
— |
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky |
— |
Štatistický úrad Slovenskej republiky |
— |
Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky |
— |
Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky |
— |
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky |
— |
Úrad pre verejné obstarávanie |
— |
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
— |
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky |
— |
Národný bezpečnostný úrad |
— |
Ústavný súd Slovenskej republiky |
— |
Najvyšší súd Slovenskej republiky |
— |
Generálna prokuratúra Slovenskej republiky |
— |
Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky |
— |
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky |
— |
Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
— |
Úrad pre finančný trh |
— |
Úrad na ochranu osobných údajov |
— |
Kancelária verejného ochrancu práv |
Finska
— |
Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet |
— |
Liikenne- ja viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet
|
— |
Maa- ja metsätalousministeriö – Jord- och skogsbruksministeriet
|
— |
Oikeusministeriö – Justitieministeriet
|
— |
Opetusministeriö – Undervisningsministeriet
|
— |
Puolustusministeriö – Försvarsministeriet
|
— |
Sisäasiainministeriö – Inrikesministeriet
|
— |
Sosiaali- ja terveysministeriö – Social- och hälsovårdsministeriet
|
— |
Työ- ja elinkeinoministeriö – Arbets- och näringsministeriet
|
— |
Ulkoasiainministeriö – Utrikesministeriet |
— |
Valtioneuvoston kanslia – Statsrådets kansli |
— |
Valtiovarainministeriö – Finansministeriet
|
— |
Ympäristöministeriö – Miljöministeriet
|
— |
Valtiontalouden tarkastusvirasto – Statens revisionsverk |
Švedska
A
— |
Affärsverket svenska kraftnät |
— |
Akademien för de fria konsterna |
— |
Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden |
— |
Allmänna pensionsfonden |
— |
Allmänna reklamationsnämnden |
— |
Ambassader |
— |
Ansvarsnämnd, statens |
— |
Arbetsdomstolen |
— |
Arbetsförmedlingen |
— |
Arbetsgivarverk, statens |
— |
Arbetslivsinstitutet |
— |
Arbetsmiljöverket |
— |
Arkitekturmuseet |
— |
Arrendenämnder |
— |
Arvsfondsdelegationen |
B
— |
Banverket |
— |
Barnombudsmannen |
— |
Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens |
— |
Bergsstaten |
— |
Biografbyrå, statens |
— |
Biografiskt lexikon, svenskt |
— |
Birgittaskolan |
— |
Blekinge tekniska högskola |
— |
Bokföringsnämnden |
— |
Bolagsverket |
— |
Bostadsnämnd, statens |
— |
Bostadskreditnämnd, statens |
— |
Boverket |
— |
Brottsförebyggande rådet |
— |
Brottsoffermyndigheten |
C
— |
Centrala studiestödsnämnden |
D
— |
Danshögskolan |
— |
Datainspektionen |
— |
Departementen |
— |
Domstolsverket |
— |
Dramatiska institutet |
E
— |
Ekeskolan |
— |
Ekobrottsmyndigheten |
— |
Ekonomistyrningsverket |
— |
Ekonomiska rådet |
— |
Elsäkerhetsverket |
— |
Energimarknadsinspektionen |
— |
Energimyndighet, statens |
— |
EU/FoU-rådet |
— |
Exportkreditnämnden |
— |
Exportråd, Sveriges |
F
— |
Fastighetsmäklarnämnden |
— |
Fastighetsverk, statens |
— |
Fideikommissnämnden |
— |
Finansinspektionen |
— |
Finanspolitiska rådet |
— |
Finsk-svenska gränsälvskommissionen |
— |
Fiskeriverket |
— |
Flygmedicincentrum |
— |
Folkhälsoinstitut, statens |
— |
Fonden för fukt- och mögelskador |
— |
Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas |
— |
Folke Bernadotteakademin |
— |
Forskarskattenämnden |
— |
Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap |
— |
Fortifikationsverket |
— |
Forum för levande historia |
— |
Försvarets materielverk |
— |
Försvarets radioanstalt |
— |
Försvarets underrättelsenämnd |
— |
Försvarshistoriska museer, statens |
— |
Försvarshögskolan |
— |
Försvarsmakten |
— |
Försäkringskassan |
G
— |
Gentekniknämnden |
— |
Geologiska undersökning |
— |
Geotekniska institut, statens |
— |
Giftinformationscentralen |
— |
Glesbygdsverket |
— |
Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning |
— |
Granskningsnämnden för radio och TV |
— |
Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar |
— |
Gymnastik- och Idrottshögskolan |
— |
Göteborgs universitet |
H
— |
Handelsflottans kultur- och fritidsråd |
— |
Handelsflottans pensionsanstalt |
— |
Handelssekreterare |
— |
Handelskamrar, auktoriserade |
— |
Handikappombudsmannen |
— |
Handikappråd, statens |
— |
Harpsundsnämnden |
— |
Haverikommission, statens |
— |
Historiska museer, statens |
— |
Hjälpmedelsinstitutet |
— |
Hovrätterna |
— |
Hyresnämnder |
— |
Häktena |
— |
Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd |
— |
Högskolan Dalarna |
— |
Högskolan i Borås |
— |
Högskolan i Gävle |
— |
Högskolan i Halmstad |
— |
Högskolan i Kalmar |
— |
Högskolan i Karlskrona/Ronneby |
— |
Högskolan i Kristianstad |
— |
Högskolan i Skövde |
— |
Högskolan i Trollhättan/Uddevalla |
— |
Högskolan på Gotland |
— |
Högskolans avskiljandenämnd |
— |
Högskoleverket |
— |
Högsta domstolen |
I
— |
ILO-kommittén |
— |
Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen |
— |
Inspektionen för strategiska produkter |
— |
Institut för kommunikationsanalys, statens |
— |
Institut för psykosocial medicin, statens |
— |
Institut för särskilt utbildningsstöd, statens |
— |
Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering |
— |
Institutet för rymdfysik |
— |
Institutet för tillväxtpolitiska studier |
— |
Institutionsstyrelse, statens |
— |
Insättningsgarantinämnden |
— |
Integrationsverket |
— |
Internationella programkontoret för utbildningsområdet |
J
— |
Jordbruksverk, statens |
— |
Justitiekanslern |
— |
Jämställdhetsombudsmannen |
— |
Jämställdhetsnämnden |
— |
Järnvägar, statens |
— |
Järnvägsstyrelsen |
K
— |
Kammarkollegiet |
— |
Kammarrätterna |
— |
Karlstads universitet |
— |
Karolinska Institutet |
— |
Kemikalieinspektionen |
— |
Kommerskollegium |
— |
Konjunkturinstitutet |
— |
Konkurrensverket |
— |
Konstfack |
— |
Konsthögskolan |
— |
Konstnärsnämnden |
— |
Konstråd, statens |
— |
Konsulat |
— |
Konsumentverket |
— |
Krigsvetenskapsakademin |
— |
Krigsförsäkringsnämnden |
— |
Kriminaltekniska laboratorium, statens |
— |
Kriminalvården |
— |
Krisberedskapsmyndigheten |
— |
Kristinaskolan |
— |
Kronofogdemyndigheten |
— |
Kulturråd, statens |
— |
Kungl. Biblioteket |
— |
Kungl. Konsthögskolan |
— |
Kungl. Musikhögskolan i Stockholm |
— |
Kungl. Tekniska högskolan |
— |
Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien |
— |
Kungl. Vetenskapsakademien |
— |
Kustbevakningen |
— |
Kvalitets- och kompetensråd, statens |
— |
Kärnavfallsfondens styrelse |
L
— |
Lagrådet |
— |
Lantbruksuniversitet, Sveriges |
— |
Lantmäteriverket |
— |
Linköpings universitet |
— |
Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet |
— |
Livsmedelsverk, statens |
— |
Livsmedelsekonomiska institutet |
— |
Ljud- och bildarkiv, statens |
— |
Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk |
— |
Lotteriinspektionen |
— |
Luftfartsverket |
— |
Luftfartsstyrelsen |
— |
Luleå tekniska universitet |
— |
Lunds universitet |
— |
Läkemedelsverket |
— |
Läkemedelsförmånsnämnden |
— |
Länsrätterna |
— |
Länsstyrelserna |
— |
Lärarhögskolan i Stockholm |
M
— |
Malmö högskola |
— |
Manillaskolan |
— |
Maritima muséer, statens |
— |
Marknadsdomstolen |
— |
Medlingsinstitutet |
— |
Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges |
— |
Migrationsverket |
— |
Militärhögskolor |
— |
Mittuniversitetet |
— |
Moderna museet |
— |
Museer för världskultur, statens |
— |
Musikaliska Akademien |
— |
Musiksamlingar, statens |
— |
Myndigheten för handikappolitisk samordning |
— |
Myndigheten för internationella adoptionsfrågor |
— |
Myndigheten för skolutveckling |
— |
Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning |
— |
Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning |
— |
Myndigheten för Sveriges nätuniversitet |
— |
Myndigheten för utländska investeringar i Sverige |
— |
Mälardalens högskola |
N
— |
Nationalmuseum |
— |
Nationellt centrum för flexibelt lärande |
— |
Naturhistoriska riksmuseet |
— |
Naturvårdsverket |
— |
Nordiska Afrikainstitutet |
— |
Notarienämnden |
— |
Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens |
— |
Nämnden för statligt stöd till trossamfund |
— |
Nämnden för styrelserepresentationsfrågor |
— |
Nämnden mot diskriminering |
— |
Nämnden för elektronisk förvaltning |
— |
Nämnden för Rh-anpassad utbildning |
— |
Nämnden för hemslöjdsfrågor |
O
— |
Oljekrisnämnden |
— |
Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning |
— |
Ombudsmannen mot etnisk diskriminering |
— |
Operahögskolan i Stockholm |
P
— |
Patent- och registreringsverket |
— |
Patentbesvärsrätten |
— |
Pensionsverk, statens |
— |
Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden |
— |
Pliktverk, Totalförsvarets |
— |
Polarforskningssekretariatet |
— |
Post- och telestyrelsen |
— |
Premiepensionsmyndigheten |
— |
Presstödsnämnden |
R
— |
Radio- och TV-verket |
— |
Rederinämnden |
— |
Regeringskansliet |
— |
Regeringsrätten |
— |
Resegarantinämnden |
— |
Registernämnden |
— |
Revisorsnämnden |
— |
Riksantikvarieämbetet |
— |
Riksarkivet |
— |
Riksbanken |
— |
Riksdagsförvaltningen |
— |
Riksdagens ombudsmän |
— |
Riksdagens revisorer |
— |
Riksgäldskontoret |
— |
Rikshemvärnsrådet |
— |
Rikspolisstyrelsen |
— |
Riksrevisionen |
— |
Rikstrafiken |
— |
Riksutställningar, Stiftelsen |
— |
Riksvärderingsnämnden |
— |
Rymdstyrelsen |
— |
Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige |
— |
Räddningsverk, statens |
— |
Rättshjälpsmyndigheten |
— |
Rättshjälpsnämnden |
— |
Rättsmedicinalverket |
S
— |
Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund |
— |
Sameskolstyrelsen och sameskolor |
— |
Sametinget |
— |
SIS, Standardiseringen i Sverige |
— |
Sjöfartsverket |
— |
Skatterättsnämnden |
— |
Skatteverket |
— |
Skaderegleringsnämnd, statens |
— |
Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor |
— |
Skogsstyrelsen |
— |
Skogsvårdsstyrelserna |
— |
Skogs- och lantbruksakademien |
— |
Skolverk, statens |
— |
Skolväsendets överklagandenämnd |
— |
Smittskyddsinstitutet |
— |
Socialstyrelsen |
— |
Specialpedagogiska institutet |
— |
Specialskolemyndigheten |
— |
Språk- och folkminnesinstitutet |
— |
Sprängämnesinspektionen |
— |
Statistiska centralbyrån |
— |
Statskontoret |
— |
Stockholms universitet |
— |
Stockholms internationella miljöinstitut |
— |
Strålsäkerhetsmyndigheten |
— |
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll |
— |
Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA |
— |
Styrelsen för Samefonden |
— |
Styrelsen för psykologiskt försvar |
— |
Stängselnämnden |
— |
Svenska institutet |
— |
Svenska institutet för europapolitiska studier |
— |
Svenska ESF-rådet |
— |
Svenska Unescorådet |
— |
Svenska FAO kommittén |
— |
Svenska Språknämnden |
— |
Svenska Skeppshypotekskassan |
— |
Svenska institutet i Alexandria |
— |
Sveriges författarfond |
— |
Säkerhetspolisen |
— |
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden |
— |
Södertörns högskola |
T
— |
Taltidningsnämnden |
— |
Talboks- och punktskriftsbiblioteket |
— |
Teaterhögskolan i Stockholm |
— |
Tingsrätterna |
— |
Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens |
— |
Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet |
— |
Totalförsvarets forskningsinstitut |
— |
Totalförsvarets pliktverk |
— |
Tullverket |
— |
Turistdelegationen |
U
— |
Umeå universitet |
— |
Ungdomsstyrelsen |
— |
Uppsala universitet |
— |
Utlandslönenämnd, statens |
— |
Utlänningsnämnden |
— |
Utrikesförvaltningens antagningsnämnd |
— |
Utrikesnämnden |
— |
Utsädeskontroll, statens |
V
— |
Valideringsdelegationen |
— |
Valmyndigheten |
— |
Vatten- och avloppsnämnd, statens |
— |
Vattenöverdomstolen |
— |
Verket för förvaltningsutveckling |
— |
Verket för högskoleservice |
— |
Verket för innovationssystem (VINNOVA) |
— |
Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) |
— |
Vetenskapsrådet |
— |
Veterinärmedicinska anstalt, statens |
— |
Veterinära ansvarsnämnden |
— |
Väg- och transportforskningsinstitut, statens |
— |
Vägverket |
— |
Vänerskolan |
— |
Växjö universitet |
— |
Växtsortnämnd, statens |
Å
— |
Åklagarmyndigheten |
— |
Åsbackaskolan |
Ö
— |
Örebro universitet |
— |
Örlogsmannasällskapet |
— |
Östervångsskolan |
— |
Överbefälhavaren |
— |
Överklagandenämnden för högskolan |
— |
Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag |
— |
Överklagandenämnden för studiestöd |
— |
Överklagandenämnden för totalförsvaret |
Združeno kraljestvo
— |
Cabinet Office
|
— |
Central Office of Information |
— |
Charity Commission |
— |
Crown Estate Commissioners (Vote Expenditure Only) |
— |
Crown Prosecution Service |
— |
Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform
|
— |
Department for Children, Schools and Families |
— |
Department of Communities and Local Government
|
— |
Department for Culture, Media and Sport
|
— |
Department for Environment, Food and Rural Affairs
|
— |
Department of Health
|
— |
Department for Innovation, Universities and Skills
|
— |
Department for International Development |
— |
Department of the Procurator General and Treasury Solicitor
|
— |
Department for Transport
|
— |
Department for Work and Pensions
|
— |
Export Credits Guarantee Department |
— |
Foreign and Commonwealth Office
|
— |
Government Actuary’s Department |
— |
Government Communications Headquarters |
— |
Home Office
|
— |
House of Commons |
— |
House of Lords |
— |
Ministry of Defence
|
— |
The National Archives |
— |
National Audit Office |
— |
National Savings and Investments |
— |
National School of Government |
— |
Northern Ireland Assembly Commission |
— |
Northern Ireland Court Service
|
— |
Northern Ireland, Department for Employment and Learning |
— |
Northern Ireland, Department for Regional Development |
— |
Northern Ireland, Department for Social Development |
— |
Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development |
— |
Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure |
— |
Northern Ireland, Department of Education |
— |
Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment |
— |
Northern Ireland, Department of the Environment |
— |
Northern Ireland, Department of Finance and Personnel |
— |
Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety |
— |
Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister |
— |
Northern Ireland Office
|
— |
Office of Fair Trading |
— |
Office for National Statistics
|
— |
Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners |
— |
Paymaster General’s Office |
— |
Postal Business of the Post Office |
— |
Privy Council Office |
— |
Public Record Office |
— |
HM Revenue and Customs
|
— |
Royal Hospital, Chelsea |
— |
Royal Mint |
— |
Rural Payments Agency |
— |
Scotland, Auditor-General |
— |
Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service |
— |
Scotland, General Register Office |
— |
Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer |
— |
Scotland, Registers of Scotland |
— |
The Scotland Office |
— |
The Scottish Ministers
|
— |
The Scottish Parliamentary Body Corporate |
— |
HM Treasury
|
— |
The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales) |
— |
The Welsh Ministers
|
3. Seznam blaga in opreme, ki jih kupijo ministrstva za obrambo in agencije za obrambo ali varnostne dejavnosti v Belgiji, Bolgariji, na Češkem, Danskem, v Nemčiji, Estoniji, na Irskem, v Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, na Cipru, v Latviji, Litvi, Luksemburgu, na Madžarskem, Malti, Nizozemskem, v Avstriji, na Poljskem, Portugalskem, v Romuniji, Sloveniji, na Slovaškem, Finskem, Švedskem in v Združenem kraljestvu ter so zajeti v poglavju II oddelka V naslova II tega sporazuma:
Poglavje 25 |
: |
Sol, žveplo, zemljine in kamen, sadra, apno in cement |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 26 |
: |
Rudnine, žlindra in pepel |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 27 |
: |
Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi, nastali pri njihovi destilaciji, bituminozne snovi, mineralni voski, razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 28 |
: |
Anorganski kemični proizvodi, organske in anorganske spojine plemenitih kovin, kovin redkih zemelj, radioaktivnih elementov in izotopov razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 29 |
: |
Organski kemijski proizvodi razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 30 |
: |
Farmacevtski izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 31 |
: |
Gnojila |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 32 |
: |
Ekstrakti za strojenje ali barvanje, tanini in njihovi derivati, barve in druga barvila, premazna sredstva in laki, kiti polnila in druge tesnilne mase, črnila |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 33 |
: |
Eterična olja in rezinoidi, parfumerijski, kozmetični ali toaletni izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 34 |
: |
Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje in čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 35 |
: |
Beljakovinske snovi, lepila, encimi |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 37 |
: |
Fotografsko in kinematografsko blago |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 38 |
: |
Razni izdelki kemične industrije razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 39 |
: |
Umetne smole in plastične mase, celulozni estri in etri, izdelki iz njih razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 40 |
: |
Kavčuk, sintetični kavčuk, faktis in izdelki iz njih razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 41 |
: |
Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 42 |
: |
Izdelki iz usnja, sedlarski in jermenarski izdelki, predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki, izdelki iz živalskih črev (razen iz sviloprejkine niti) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 43 |
: |
Naravno in umetno krzno, krzneni izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 44 |
: |
Les in lesni izdelki, oglje |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 45 |
: |
Plutovina in izdelki iz plutovine |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 46 |
: |
Izdelki iz slame, esparta in drugih pletarskih materialov, košarski in pletarski izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 47 |
: |
Material za izdelavo papirja |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 48 |
: |
Papir in karton, izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 49 |
: |
Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi izdelki grafične industrije, rokopisi, tipkana besedila in načrti |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 65 |
: |
Klobuki, kape in druga pokrivala ter njihovi deli |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 66 |
: |
Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, kočijaški biči, jahalni biči in njihovi deli |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 67 |
: |
Preparirano perje in puh in izdelki iz perja in puha, umetno cvetje, lasuljarski izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 68 |
: |
Izdelki iz kamna, sadre, cementa, betona, azbesta, sljude ali podobnih materialov |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 69 |
: |
Keramični izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 70 |
: |
Steklo in stekleni izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 71 |
: |
Biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, valjane plemenite kovine in izdelki iz njih; imitacije nakita |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 73 |
: |
Železo in jeklo ter izdelki iz železa in jekla |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 74 |
: |
Baker in bakreni izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 75 |
: |
Nikelj in izdelki iz niklja |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 76 |
: |
Aluminij in izdelki iz aluminija |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 77 |
: |
Magnezij in berilij izdelki iz magnezija in berilija |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 78 |
: |
Svinec in izdelki iz svinca |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 79 |
: |
Cink in izdelki iz cinka |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 80 |
: |
Kositer in kositrni izdelki |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 81 |
: |
Ostale osnovne kovine, ki se uporabljajo v metalurgiji, in izdelki iz njih |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 82 |
: |
Orodje, nožarski proizvodi, žlice in vilice iz navadnih kovin, njihovi deli razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 83 |
: |
Razni proizvodi iz navadnih kovin |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 84 |
: |
Kotli, stroji in mehanske naprave, njihovi deli razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 85 |
: |
Električni stroji in oprema, njihovi deli razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 86 |
: |
Tirne lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor, signalna oprema za promet vseh vrst (brez električnega pogona) razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 87 |
: |
Vozila, razen železniških in tramvajskih vozil ter njihovi deli razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 89 |
: |
Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 90 |
: |
Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski in kirurški instrumenti in aparati, njihovi deli razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 91 |
: |
Proizvodnja ur |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 92 |
: |
Glasbeni instrumenti, aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka, deli in pribor za te izdelke |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 94 |
: |
Pohištvo in deli pohištva, posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki razen:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 95 |
: |
Izdelki in ročni izdelki rezbarjenja in vlivanja |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 96 |
: |
Metle, ščetke, blazinice za nanašanje pudra in sita |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Poglavje 98 |
: |
Razni izdelki |
Podpriloga 2
Blago in storitve
Pragi |
400 000 SDR |
Gradnje
Pragi |
5 000 000 SDR |
Zaveze Unije
Vsi subjekti, navedeni v Podprilogi 1, ter javni organi in javna podjetja, ki izvajajo javna naročila blaga, storitev in gradnje, v skladu z natančnimi določbami Direktive 2004/17/ES, za izvedbo ene ali več dejavnosti, ki so navedene v nadaljevanju:
(a) |
zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo pitne vode ali s preskrbo takšnih omrežij s pitno vodo; |
(b) |
zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo elektrike ali s preskrbo takšnih omrežij z elektriko; |
(c) |
zagotavljanje letališč ali drugih terminalskih zmogljivosti prevoznikom v zračnem prometu; |
(d) |
zagotavljanje pomorskih pristanišč ali pristanišč na celinskih vodah ali drugih terminalskih zmogljivosti prevoznikom v pomorskem prometu ali prometu po celinskih plovnih poteh; |
(e) |
upravljanje omrežij, ki zagotavljajo javne storitve na področju železniškega prevoza, avtomatiziranih sistemov, tramvajev, trolejbusov, avtobusov ali žičnic; |
(f) |
dejavnosti, povezane z uporabo zemljepisnega področja za namen iskanja ali črpanja nafte, plina, kopanja premoga ali drugega trdnega goriva. |
Zaveze Iraka
Vsi subjekti, navedeni v Podprilogi 1, ter javni organi in javna podjetja, ki izvajajo javna naročila blaga, storitev in gradnje za izvedbo ene ali več dejavnosti, ki so navedene v nadaljevanju:
(a) |
zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo pitne vode ali s preskrbo takšnih omrežij s pitno vodo; |
(b) |
zagotavljanje ali upravljanje določenih omrežij, ki so namenjena za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prevozom ali z distribucijo elektrike ali s preskrbo takšnih omrežij z elektriko; |
(c) |
zagotavljanje letališč ali drugih terminalskih zmogljivosti prevoznikom v zračnem prometu; |
(d) |
zagotavljanje pomorskih pristanišč ali pristanišč na celinskih vodah ali drugih terminalskih zmogljivosti prevoznikom v pomorskem prometu ali prometu po celinskih plovnih poteh; |
(e) |
upravljanje omrežij, ki zagotavljajo javne storitve na področju železniškega prevoza, avtomatiziranih sistemov, tramvajev, trolejbusov, avtobusov ali žičnic; |
(f) |
dejavnosti, povezane z uporabo zemljepisnega področja za namen iskanja ali črpanja nafte, plina, kopanja premoga ali drugega trdnega goriva. |
Podpriloga 3
Zaveze Iraka
Področje |
Referenčna št. CPC |
||||
storitve vzdrževanja in popravila |
6112, 6122, 633, 886 |
||||
storitve kopenskega prevoza, vključno s storitvami oklepnih avtomobilov, kurirske storitve, razen prevoza pošte |
712 (razen 71235), 7512, 87304 |
||||
storitve v zračnem prevozu potnikov in tovora, razen prevoza pošte |
73 (razen 7321) |
||||
kopenski prevoz pošte, razen prevoza z železnico, in zračni prevoz |
71235, 7321 |
||||
telekomunikacijske storitve |
752 (*1) (razen 7524, 7525, 7526) |
||||
finančne storitve
|
ex 81, 812, 814 |
||||
računalniške in sorodne storitve |
84 |
||||
računovodske, revizijske in knjigovodske storitve |
862 |
||||
storitve na področju raziskav trga in javnega mnenja |
864 |
||||
storitve svetovanja pri vodenju in sorodne storitve |
865, 866 (*3) |
||||
arhitekturne storitve; inženirske storitve in integrirane inženirske storitve; urejanje naselij in krajine; sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve; storitve tehničnega preizkušanja in analiz |
867 |
||||
oglaševalske storitve |
871 |
||||
storitve v zvezi s čiščenjem stavb in upravljanjem premoženja |
874, 82201–82206 |
||||
storitve s področja založništva in tiska na podlagi honorarja ali pogodbe |
88442 |
||||
storitve javne higiene; sanitarne in podobne storitve |
94 |
Zaveze Unije
Področje |
Referenčna št. CPC |
||||
storitve vzdrževanja in popravila |
6112, 6122, 633, 886 |
||||
storitve kopenskega prevoza, vključno s storitvami oklepnih avtomobilov, kurirske storitve, razen prevoza pošte |
712 (razen 71235), 7512, 87304 |
||||
storitve v zračnem prevozu potnikov in tovora, razen prevoza pošte |
73 (razen 7321) |
||||
kopenski prevoz pošte, razen prevoza z železnico, in zračni prevoz |
71235, 7321 |
||||
telekomunikacijske storitve |
752 (*4) (razen 7524, 7525, 7526) |
||||
finančne storitve
|
ex 81, 812, 814 |
||||
računalniške in sorodne storitve |
84 |
||||
računovodske, revizijske in knjigovodske storitve |
862 |
||||
storitve na področju raziskav trga in javnega mnenja |
864 |
||||
storitve svetovanja pri vodenju in sorodne storitve |
865, 866 (*6) |
||||
arhitekturne storitve; inženirske storitve in integrirane inženirske storitve; urejanje naselij in krajine; sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve; storitve tehničnega preizkušanja in analiz |
867 |
||||
oglaševalske storitve |
871 |
||||
storitve v zvezi s čiščenjem stavb in upravljanjem premoženja |
874, 82201–82206 |
||||
storitve s področja založništva in tiska na podlagi honorarja ali pogodbe |
88442 |
||||
storitve javne higiene; sanitarne in podobne storitve |
94 |
Podpriloga 4
Zaveze Iraka
Vse storitve, navedene v oddelku 51 osrednje klasifikacije proizvodov (CPC)
Zaveze Unije
Vse storitve, navedene v oddelku 51 osrednje klasifikacije proizvodov (CPC)
Podpriloga 5
1. |
Določbe člena 43(4) in člena 53 v zvezi z uporabo elektronskih sredstev pri javnih naročilih ter določbe o skrajšanju časovnih obdobij iz člena 50 in iz Dodatka VI PRILOGE 1 k temu sporazumu se uporabljajo od začetka veljavnosti zadevne zakonodaje o javnih naročilih s pomočjo elektronskih sredstev v Iraku. |
2. |
Naročila, ki jih oddajo subjekti iz podprilog 1 in 2 v zvezi z dovoljenji za naftne in plinske storitve ter za uporabo naravnih virov, niso vključena. |
3. |
Za pogodbe, namenjene zagotavljanju dejavnosti iz Podpriloge 2, ne veljajo postopki, navedeni v tem sporazumu, če je ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. |
4. |
Določbe poglavja II oddelka V naslova II tega sporazuma se ne uporabljajo za finske Ålandske otoke. |
Dodatek II
Mediji za objavo informacij o javnih naročilih
Za Irak
Informacije o javnih naročilih so objavljene v iraškem uradnem listu.
Za Unijo
Uradni list Evropske unije
Informacijski sistem za evropska javna naročila: http://simap.europa.eu/index_en.html
Belgija
— |
Zakoni, kraljevi predpisi, ministrski predpisi, ministrske okrožnice: Le Moniteur Belge |
— |
Sodna praksa: Pasicrisie |
Bolgarija:
— |
Zakoni in predpisi: Държавен вестник (uradni list) |
— |
Sodne odločbe: www.sac.government.bg |
— |
Upravne odločbe za splošno uporabo in vsi postopki: www.aop.bg in www.cpc.bg |
Češka:
— |
Zakoni in predpisi: Zbirka zakonov Češke republike |
— |
Odločbe urada o varstvu konkurence: zbirka odločb urada za varstvo konkurence |
Danska:
— |
Zakoni in predpisi: Lovtidende |
— |
Sodne odločbe: Ugeskrift for Retsvaesen |
— |
Upravne odločbe in postopki: Ministerialtidende |
— |
Odločitve pritožbene komisije za javna naročila: Konkurrencerådets Dokumentation |
Nemčija:
— |
Zakonodaja in predpisi: Bundesanzeiger; Izdajatelj: der Bundesminister der Justiz; Verlag: Bundesanzeiger |
— |
Sodne odločbe: Entscheidungsammlungen des; Bundesverfassungsgerichts, Bundesgerichtshofs, Bundesverwaltungsgerichts, Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte |
Estonija:
— |
Zakoni in predpisi ter odločbe splošne uporabe: Riigi Teataja |
— |
Sodne odločbe vrhovnega sodišča Estonije: Riigi Teataja (del 3) |
Grčija:
— |
Εφημερίς της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας (Uradni list Grške vlade) |
Španija:
— |
Zakonodaja: Boletin Oficial des Estado |
— |
Sodne odločbe: ni uradne publikacije |
Francija:
— |
Zakonodaja: Journal Officiel de la République française |
— |
Sodna praksa: Recueil des arrêts du Conseil d'Etat |
— |
Revue des marches publics |
Irska:
— |
Zakonodaja in predpisi: Iris Oifigiuil (Uradni list Irske vlade) |
Italija:
— |
Zakonodaja: Gazetta Ufficiale |
— |
Sodna praksa: ni uradne publikacije |
Ciper:
— |
Zakonodaja: Uradni list republike (Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας) |
— |
Sodne odločbe: Sodne odločbe vrhovnega sodišča – urad za tisk (Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 – Τυπογραφείο της Δημοκρατίας) |
Luksemburg:
— |
Zakonodaja: Memorial |
— |
Sodna praksa: Pasicrisie |
Madžarska:
— |
Zakonodaja: Magyar Közlöny (Uradni list Republike Madžarske) |
— |
Sodna praksa – Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (Bilten o javnih naročilih – Uradni list sveta za javna naročila) |
Latvija:
— |
Zakonodaja: Latvijas vēstnesis (uradni časopis) |
Litva:
— |
Zakoni, predpisi in upravne določbe: Uradni list („Valstybės Žinios“) Republike Litve |
— |
Sodne odločbe, sodna praksa: Bilten vrhovnega sodišča Litve „Teismų praktika“; Bilten vrhovnega sodišča upravnega sodišča Litve „Administracinių teismų praktika“ |
Malta:
— |
Zakonodaja: Uradni list Republike Malte |
Nizozemska:
— |
Zakonodaja: Nederlandse Staatscourant in/ali Staatsblad |
— |
Sodna praksa: ni uradne publikacije |
Avstrija:
— |
Österreichisches Bundesgesetzblatt Amtsblatt zur Wiener Zeitung |
— |
Sammlung von Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes |
— |
Sammlung der Entscheidungen des Verwaltungsgerichtshofes – administrativrechtlicher und finanzrechtlicher Teil Amtliche |
— |
Amtliche der Entscheidungen des OGH in Zivilsachen |
Poljska:
— |
Zakonodaja: Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Uradni list Republike Poljske) |
— |
Sodne odločbe, sodna praksa: „Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie“ (Izbor sodb arbitražnega sveta in okrožnega sodišča v Varšavi) |
Portugalska:
— |
Zakonodaja: Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série |
— |
Pravne publikacije: Boletim do Ministerio da Justizia |
— |
Colectânea de Acordos do SupremoTribunal Administrativo |
— |
Colectânea de Jurisprudencia Das Relações |
Romunija:
— |
Zakoni in predpisi: Monitorul Oficial al României (Uradni list Romunije) |
— |
Sodne odločbe, odločbe splošne uporabe in vsi postopki: www.anrmap.ro |
Slovenija:
— |
Zakonodaja: Uradni list Republike Slovenije |
— |
Sodne odločbe – ni uradne objave |
Slovaška:
— |
Zakonodaja: Zbierka zákonov (Zbirka zakonov) |
— |
Sodne odločbe: ni javnih objav |
Finska:
— |
Suomen saadoskokoelma – Finlands forfattningssamling (Zbirka finskih predpisov) |
Švedska:
— |
Svensk Forfattningssamling (Švedska zbirka predpisov) |
Združeno kraljestvo:
— |
Zakonodaja: HM Stationery Office |
— |
Sodna praksa: Law Reports |
— |
„Javni organi“ – HM Stationery Office |
Dodatek III
Mediji za objavo obvestil o javnih razpisih
Za Irak
Javni razpisi se objavljajo v treh nacionalnih časopisih, vključno s časopisom Al–Sabah, ter na spletni strani naročnika. Obvestila na spletnih straneh vključujejo povzetek v angleščini.
Ko bo vzpostavljen nacionalni portal za javna naročila, bodo obvestila o javnih razpisih objavljena tudi tam.
Za Unijo
Informacijski sistem za evropska javna naročila: http://simap.europa.eu/index_en.html
Uradni list Evropske unije
Dodatek IV
Obvestilo o nameravanem javnem naročilu
Vsako obvestilo o nameravanem javnem naročilu vključuje:
1. |
ime in naslov naročnika ter druge informacije, potrebne za vzpostavitev stika z naročnikom in pridobitev vseh ustreznih dokumentov, povezanih z javnim naročilom, ter morebitne stroške in plačilne pogoje; |
2. |
opis javnega naročila, vključno z vrsto in količino blaga ali storitev, ki se naročajo, oziroma z oceno količine, če ta ni znana; |
3. |
za ponavljajoča se naročila po možnosti čas, ko naj bi bila nadaljnja obvestila o nameravanih javnih naročilih predvidoma objavljena; |
4. |
opis kakršnih koli možnosti; |
5. |
časovni razpored za dobavo blaga ali storitev ali trajanje naročila; |
6. |
način javnega naročanja, ki bo uporabljen, in ali bo ta vključeval pogajanja ali elektronsko dražbo; |
7. |
po možnosti naslov in rok za predložitev vlog za sodelovanje pri javnih naročilih; |
8. |
naslov in rok za predložitev ponudb; |
9. |
jezik ali jezike, v katerih je treba predložiti ponudbe ali vloge za sodelovanje, če to ni uradni jezik pogodbenice naročnika; |
10. |
seznam in kratek opis kakršnih koli pogojev za sodelovanje ponudnikov, vključno z zahtevami po posebnih dokumentih ali potrdilih, ki jih morajo s tem v zvezi zagotoviti ponudniki, razen če te zahteve niso vključene v razpisno dokumentacijo, ki je vsem zainteresiranim ponudnikom dana na voljo hkrati z objavo nameravanega javnega naročila; |
11. |
če namerava naročnik v skladu s členom 47 k sodelovanju na javnem razpisu povabiti omejeno število kvalificiranih ponudnikov, merila, ki se bodo uporabljala za njihov izbor in po možnosti morebitno omejitev števila ponudnikov, ki bodo lahko poslali svoje ponudbe. |
Dodatek V
Obvestilo, ki zainteresirane ponudnike vabi k predložitvi vloge za uvrstitev na večnamenski seznam
Vsako obvestilo, ki zainteresirane ponudnike vabi k predložitvi vloge za uvrstitev na večnamenski seznam nameravanega javnega naročila, vključuje:
1. |
opis blaga ali storitev ali kategorij le-teh, za katere se seznam lahko uporablja; |
2. |
pogoje za udeležbo, ki jih morajo izpolniti ponudniki, in načine, s pomočjo katerih bo naročnik preveril ponudnikovo izpolnjevanje pogojev; |
3. |
ime in naslov naročnika ter druge podatke, potrebne za vzpostavitev stika s subjektom in pridobitev vseh ustreznih dokumentov, povezanih s seznamom, |
4. |
čas veljavnosti seznama in možnosti za njegovo obnovitev ali prenehanje oziroma, kadar čas veljavnosti ni na voljo, navedbo načina, na katerega bo izdano obvestilo o prenehanju uporabe seznama. |
Dodatek VI
Roki
1. |
Naročnik, ki uporablja selektivne razpisne postopke, določi rok za predložitev vlog za sodelovanje, ki načeloma ne sme biti manj kot 25 dni po datumu objave obvestila o nameravanem javnem naročilu. Kadar se v nujnih primerih, ki jih naročnik ustrezno utemelji, ni mogoče držati tega roka, se ta lahko skrajša na najmanj 10 dni. |
2. |
Razen v primerih iz odstavka 3 naročnik določi rok za predložitev vlog za sodelovanje, ki ni krajši od 40 dni od datuma, ko:
|
3. |
Naročnik lahko skrajša rok za razpisni postopek iz odstavka 2 na najmanj 10 dni, ko:
|
4. |
Naročnik lahko skrajša rok za predložitev ponudb iz odstavka 2 za pet dni v naslednjih okoliščinah:
|
5. |
Uporaba odstavka 4 v povezavi z odstavkom 3 ne sme povzročiti skrajšanja rokov za predložitev ponudb iz odstavka 2 na manj kot 10 dni od dne objave obvestila o nameravanem javnem naročilu. |
6. |
Ne glede na druge roke iz tega dodatka lahko naročnik, ki naroča komercialno blago ali storitve, skrajša rok za predložitev ponudb iz odstavka 2 na najmanj 13 dni, če prek elektronskih sredstev istočasno objavi obvestilo o nameravanem javnem naročilu in celotno razpisno dokumentacijo. Poleg tega lahko naročnik v primeru, da sprejema ponudbe za komercialno blago ali storitve prek elektronskih sredstev, skrajša rok, določen v skladu z odstavkom 2, na najmanj 10 dni. |
7. |
Če je naročnik iz Priloge 2 izbral vse kvalificirane ponudnike ali omejeno število le-teh, se lahko rok za predložitev ponudb določi z vzajemnim dogovorom med naročnikom in izbranimi ponudniki. Če ta dogovor ne obstaja, je rok najmanj 10 dni. |
Dodatek VII
Obvestila o oddaji naročil
Obvestilo iz odstavka 2 člena 55 vsebuje vsaj naslednje informacije:
(a) |
opis naročenega blaga ali storitev; |
(b) |
ime in naslov naročnika; |
(c) |
ime in naslov uspešnega ponudnika; |
(d) |
vrednost izbrane ponudbe ali najvišjo in najnižjo ponudbo, ki se upošteva pri dodelitvi posla; |
(e) |
datum oddaje naročila; |
(f) |
vrsto uporabljenega načina naročanja in, kadar je bil uporabljen omejen razpisni postopek, opis okoliščin, ki upravičujejo uporabo omejenega razpisnega postopka. |
Dodatek VIII
Razpisna dokumentacija
Kot je navedeno v odstavku 1 člena 49 in če že ni določeno v obvestilu o nameravanem javnem naročilu, razpisna dokumentacija vključuje popoln opis:
(a) |
javnega naročila, vključno z naravo in količino blaga ali storitev, ki se naročajo, oziroma z oceno količine, če ta ni znana, ter vsemi zahtevami, ki jih je treba izpolniti, vključno s tehničnimi specifikacijami, potrdilom o ugotavljanju skladnosti, načrti, risbami ali gradivom z navodili; |
(b) |
kakršnih koli pogojev za sodelovanje ponudnikov, vključno s seznamom informacij in dokumentov, ki jih morajo ponudniki v zvezi s tem zagotoviti; |
(c) |
vseh meril ocenjevanja, ki se upoštevajo pri oddaji naročila, in kadar cena ni edino merilo, relativni pomen meril; |
(d) |
kadar naročnik izvede javno naročilo z elektronskimi sredstvi, vseh zahtev v zvezi z avtentifikacijo in šifriranjem ali druge opreme, povezane s prejemom informacij prek elektronskih sredstev; |
(e) |
kadar naročnik izvede elektronsko dražbo, pravil, vključno z določitvijo elementov javnega razpisa, povezanih z merili ocenjevanja, ki so predmet dražbe; |
(f) |
kadar bo odprtje ponudb javno, datuma, časa in kraja odprtja ponudb in po potrebi oseb, ki so lahko na njem prisotne; |
(g) |
vseh drugih pogojev, vključno s pogoji plačila in kakršnimi koli omejitvami sredstev, prek katerih se lahko pošljejo ponudbe, npr. na papirju ali prek elektronskih sredstev, ter |
(h) |
kakršnih koli rokov za dobavo blaga ali zagotovitev storitev. |
(*1) Razen glasovne telefonije, teleksa, radiotelefonije, paging sporočil in satelitskih storitev.
(*2) Razen pogodb za finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostih papirjev ali drugih finančnih instrumentov, in storitev centralnih bank.
(*3) Razen storitev arbitraže in sprave.
(*4) Razen glasovne telefonije, teleksa, radiotelefonije, paging sporočil in satelitskih storitev.
(*5) Razen pogodb za finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostih papirjev ali drugih finančnih instrumentov, in storitev centralnih bank. Na Finskem se plačila državnih ustanov (stroški) opravijo preko določene kreditne ustanove (Postipankki Ltd.) ali finskega poštnega sistema za brezgotovinsko poslovanje. Na Švedskem se plačila za državne agencije in iz njih opravijo preko švedskega poštnega sistema za brezgotovinsko poslovanje (Postgiro).
(*6) Razen storitev arbitraže in sprave.
PRILOGA 2
PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE
Konvencije o pravicah intelektualne, industrijske in poslovne lastnine iz člena 60
1. |
Pogodbenici v skladu s cilji iz člena 60 potrjujeta pomen, ki ga pripisujeta svojim obveznostim, ki izhajajo iz Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena 1979). |
2. |
Člen 60(2) se nanaša na naslednje večstranske konvencije, h katerim Irak pristopi in zagotovi ustrezno in učinkovito izvajanje obveznosti, ki izhajajo iz teh večstranskih konvencij:
|
3. |
Člen 60(3) se nanaša na naslednje večstranske konvencije, ki jih Irak upošteva:
|
PRILOGA 3
INFORMACIJSKE TOČKE
POGODBENICA EU
EVROPSKA UNIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
AVSTRIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
BELGIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
BOLGARIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
CIPER |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ČEŠKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
DANSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ESTONIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
FINSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
FRANCIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
NEMČIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
GRČIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MADŽARSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
IRSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ITALIJA |
General Directorate for the Multilateral Economic and Financial Cooperation WTO Coordination Office
General Directorate for the European Integration Office II – EU external relations
General Directorate for Commercial Policy Division V
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
LATVIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
LITVA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
LUKSEMBURG |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MALTA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
NIZOZEMSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
POLJSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
PORTUGALSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ROMUNIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
SLOVAŠKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
SLOVENIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ŠPANIJA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ŠVEDSKA |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ZDRUŽENO KRALJESTVO |
|
PRILOGA 4
OPOMBE IN DOPOLNILNE DOLOČBE
K ČLENU 23
odstavek 2
Ta oddelek ne zajema zaščite naložb, razen obravnave iz člena 25, vključno s postopki reševanja sporov med vlagatelji in državo.
K ČLENU 24
1. |
Pravna oseba je pod nadzorom druge pravne osebe, če ima slednja možnost, da imenuje večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja njeno delovanje. |
2. |
Pojma „ustanovitev“ in „pridobitev“ pravne osebe se razlagata, kot da vključujeta kapitalsko udeležbo v pravni osebi, da bi vzpostavila ali ohranjala trajne gospodarske povezave. |
K ČLENU 25
odstavek 1
Obravnava, ki izvira iz zavez Unije o zagotavljanju storitev s strani izvajalcev pogodbenih storitev in neodvisnih strokovnjakov, je izključena iz te določbe. Obravnava, ki izvira iz sporazumov, sklenjenih med Unijo ali njenimi državami članicami, ki predvidevajo vzajemno priznavanje v skladu s členom VII Sporazuma GATS, je prav tako izključena iz te določbe.
odstavek 2
Irak lahko izpolni zahtevo iz tega odstavka tako, da storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije obravnava bodisi formalno enako bodisi formalno drugače kot obravnava lastne podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje. Formalno enaka ali formalno različna obravnava velja za manj ugodno, če spreminja konkurenčne pogoje v prid storitev ali ponudnikov storitev Iraka v primerjavi s podobnimi storitvami, ponudniki storitev, poslovnimi enotami in vlagatelji Unije.
odstavek 3
Zaradi večje gotovosti se uradno obvestilo predloži generalnemu direktorju Generalnega direktorata za trgovino ali njegovemu nasledniku.
K ČLENU 29
odstavek 4
Samo dejstvo, da je potreben vizum, se ne šteje kot izničevanje ali omejevanje teh koristi.
K ČLENU 60
odstavek 1
V tem sporazumu pravice intelektualne lastnine vključujejo avtorske pravice, vključno z avtorskimi pravicami za računalniške programe in podatkovne zbirke, kakor tudi pravice sui generis za neoriginalne podatkovne zbirke in zbirke, povezane z avtorskimi pravicami, pravice, ki se nanašajo na patente, blagovne znamke, trgovska imena, kolikor so v zadevni nacionalni zakonodaji zaščitene kot izključne lastninske pravice, topografije integriranih vezij, geografske označbe, vključno z označbami porekla, navedbami izvora, sortami rastlin, varstvo nerazkritih informacij in zaščita pred nelojalno konkurenco iz člena 10bis Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967).
K Podprilogi 1 Dodatka I PRILOGE 1
1. |
„Naročniki držav članic“ zajemajo tudi vse podrejene subjekte katerega koli naročnika države članice, če niso ločene pravne osebe. |
2. |
Kar zadeva javno naročanje subjektov Unije in subjektov centralne vlade na področju obrambe in varnosti, so zajeti le neobčutljivi in ne-vojni materiali s seznama zavez Unije iz PRILOGE 1 k temu sporazumu. |
ENOSTRANSKA IZJAVA EVROPSKE UNIJE GLEDE ČLENA 96 (CARINSKO IN DAVČNO SODELOVANJE)
Unija izjavlja, da člen 96 (carinsko in davčno sodelovanje) zavezuje države članice le toliko, kolikor so tem načelom dobrega javnega upravljanja zavezane na davčnem področju na ravni Unije.