EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017BP1679
Resolution (EU) 2017/1679 of the European Parliament of 27 April 2017 with observations forming an integral part of the decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Institute of Innovation and Technology for the financial year 2015
Resolucija Evropskega parlamenta (EU) 2017/1679 z dne 27. aprila 2017 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
Resolucija Evropskega parlamenta (EU) 2017/1679 z dne 27. aprila 2017 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
UL L 252, 29.9.2017, p. 244–248
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
29.9.2017 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 252/244 |
RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1679
z dne 27. aprila 2017
s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015
EVROPSKI PARLAMENT,
— |
ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2015, |
— |
ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2016 z naslovom „Uporaba nepovratnih sredstev v agencijah: ni vedno ustrezna ali dokazljivo uspešna“, |
— |
ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika, |
— |
ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0127/2017), |
A. |
ker je iz računovodskih izkazov Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: inštitut) razvidno, da je končni proračun inštituta v proračunskem letu 2015 znašal 266 566 618 EUR, kar je 14,35 % več kot leta 2014; |
B. |
ker računovodski izkazi inštituta kažejo, da je celoten prispevek Unije v njegov proračun v letu 2015 znašal 215 030 200 EUR, kar je za 26,63 % več kot leta 2014; |
C. |
ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu inštituta za proračunsko leto 2015 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov inštituta, da pa ni moglo pridobiti zadostnih in ustreznih revizijskih dokazov o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; |
D. |
ker organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve razrešnice poudarja poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrim upravljanjem človeških virov; |
Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij
1. |
želi spomniti, da se prispevek Unije v proračun inštituta za finančno obdobje od 2014 do 2020 zagotavlja iz finančnih sredstev programa Obzorje 2020 in da inštitut zavezujejo določbe Uredbe (EU) št. 1290/2013 (v nadaljnjem besedilu: pravila o programu Obzorje 2020); poleg tega opozarja, da je program Obzorje 2020 naslednik sedmega okvirnega programa, ki je trajal od 2007 do 2013 in v katerem inštitut ni sodeloval; |
2. |
poudarja, da je od 1. januarja 2014 pravna podlaga za povračilo posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi člen 29(1) pravil o programu Obzorje 2020 skupaj s členom 90(1) finančne uredbe inštituta (1), ki določa pavšalno povračilo v višini 25 % posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi; ugotavlja pa, da bi lahko v skladu s členom 75(8) prejšnjih finančnih pravil inštituta (2), ki so bila razveljavljena s 1. januarjem 2014, prag za pavšalno povračilo posrednih stroškov za neprofitne javne organe, visokošolske institucije, raziskovalne organizacije ali mala in srednja podjetja povišali na 40 %; |
3. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je inštitut v svojih sporazumih o nepovratnih sredstvih za leto 2014, ki so bili podpisani februarja 2014, določil 40-odstotno pavšalno povračilo posrednih upravičenih stroškov, kar je v nasprotju s pravili o programu Obzorje 2020, ki so takrat že veljala; poleg tega ugotavlja, da po mnenju Računskega sodišča člen 57 pravil o programu Obzorje 2020, ki obravnava prehod s sedmega okvirnega programa na program Obzorje 2020, ne velja za inštitut, saj ta ni sodeloval v sedmem okvirnem programu, zaradi česar so po mnenju Računskega sodišča ta povračila nepravilna; |
4. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so napake, ugotovljena pri naknadnem preverjanju vzorca transakcij v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz leta 2015, po popravku preplačila teh pavšalnih povračil povzročila 2-odstotno stopnjo preostale napake za transakcije v zvezi z nepovratnimi sredstvi v letu 2014; je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da je skupna stopnja napake za napake, odkrite pri naknadnem preverjanju, in za pavšalna povračila znašala 4,9 % skupnih odhodkov inštituta v letu 2015, zaradi česar je Računsko sodišče izdalo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z izkazi inštituta povezanih transakcij; |
5. |
kljub temu ugotavlja, da so sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta temeljili na letnem razpisu za pripravo poslovnih načrtov za skupnost znanja in inovacij (SZI) za leto 2014, ki ga je inštitut objavil aprila 2013; poleg tega ugotavlja, da je v skladu s tedaj veljavnimi finančnimi pravili inštituta in členom 189 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (3) razpis inštituta upravičencem do nepovratnih sredstev, ki se uvrščajo v kategorije, opisane v členu 75(8) finančnih pravil inštituta, omogočil vzpostavitev proračunov za njihove projekte v sklopu načrtovanih dejavnosti za leto 2014, in sicer z uporabo 40-odstotnega pavšalnega povračila pri pripravi proračuna za posredne stroške; ugotavlja, da so se skupnosti znanja in inovacij, ki so sodelovale na razpisu iz aprila 2013, pri pripravi in oddaji predloga zanašale na navedeno določbo; |
6. |
poleg tega ugotavlja, da je upravni odbor inštituta po oceni poslovnih načrtov skupnosti znanja in inovacij za leto 2014, ki so jo opravili zunanji strokovnjaki, odločitev o dodelitvi sredstev tem skupnostim za leto 2014 sprejel 5. decembra 2013, tj. preden so bila sprejeta pravila o programu Obzorje 2020; ugotavlja, da je inštitut sporazume o nepovratnih sredstvih za leto 2014 podpisal v skladu s prvotnimi pogoji letnega razpisa; |
7. |
je mnenja, da naj bi se prehodni ukrepi iz člena 57(2) pravil o programu Obzorje 2020 ne uporabljali samo za pomoč, dodeljeno v okviru sedmega okvirnega programa, temveč tudi za ostale tekoče dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki so bile po začetku veljavnosti pravil o programu Obzorje 2020 uvrščene na to področje uporabe, kot so sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta za leto 2014; poudarja, da je namen prehodnega ukrepa iz člena 57 pravil o programu Obzorje 2020 zagotoviti pravno varnost in neprekinjenost pravnega okvira, ki je veljal ob začetku teh dejavnosti; priznava, da so poznejši sporazumi o nepovratnih sredstvih inštituta v skladu z veljavnimi pravili o programu Obzorje 2020, zlasti kar zadeva uporabo pavšalnih povračil v višini 25 % posrednih upravičenih stroškov v zvezi z nepovratnimi sredstvi, in da inštitut ni mogel sprejeti nadaljnjih popravnih ukrepov v zvezi s to zadevo; ugotavlja tudi, da bi lahko v primeru poskusa izterjave sredstev, ki jih je Računsko sodišče opredelilo kot nepravilna, mnogi upravičenci inštituta sprožili sodne postopke, kar bi lahko močno škodilo ugledu inštituta, programa Obzorje 2020 in Komisije; |
Pripombe o zakonitosti in pravilnosti transakcij
8. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je inštitut leta 2015 obvestil skupnosti znanja in inovacij, da njegov finančni prispevek v prvih petih letih (2010–2014) ni presegal 25-odstotne zgornje meje skupnih odhodkov posameznih skupnosti; poleg tega ugotavlja, da zaradi slabe opredelitve dopolnilnih dejavnosti skupnosti znanja in inovacij ni bilo mogoče nedvoumno oceniti, ali naj se stroški, povezani s temi dejavnostmi, vključijo v najvišji prispevek inštituta; ugotavlja, da sta inštitut in Komisija sprejela priporočilo Računskega sodišča in odpravila pogoj financiranja v višini 25 %, da bi zmanjšali breme partnerskih skupnosti znanja in inovacij v zvezi z operativnimi stroški in finančnim poročanjem; priznava, da mora inštitut izvajati veljavno pravno podlago, dokler ta sprememba ne bo sprejeta; |
Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje
9. |
na podlagi zaključnega računa inštituta ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenega proračuna zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2015 znašala 90,58 %, kar je 3,55 % manj kot v prejšnjem letu; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odobrenih plačil znašala 96,49 %, kar je 4,02 % več kot leta 2014; |
10. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da čeprav inštitut lahko prenese neporabljene odobritve v proračunih za naslednja tri leta, ni pravočasno prilagodil svojega procesa, da bi 26 600 000 EUR iz sporazumov o nepovratnih sredstvih za leto 2014 prenesel v proračune za leta 2015–2017; poleg tega ugotavlja, da so te odobritve posledica manjše porabe sredstev v skupnostih znanja in inovacij, kot je bilo pričakovano; ugotavlja, da je inštitut leta 2015 izvedel pregled proračuna in da je od skupnosti znanja in inovacij zahteval, naj revidirajo svoje poslovne načrte za leto 2015 in proračune, ki so bili po spremembi ponovno predloženi; ugotavlja, da je zaradi zmanjšanja proračunov skupnosti znanja in inovacij inštitut lahko sprostil neporabljene zneske, ki so nato bili razveljavljeni in preneseni v oceno prihodkov in odhodkov za leto 2016; ugotavlja, da je to privedlo do boljšega upravljanja proračuna inštituta v tesnem sodelovanju s skupnostmi znanja in inovacij; |
Obveznosti in prenos v naslednje leto
11. |
na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da so prenesene prevzete obveznosti v naslovu II znašale 400 000 EUR (44 %), leta 2014 pa 500 000 EUR (36 %); ugotavlja, da so se ti prenosi večinoma nanašali na pogodbe za storitve IT, ki so se izvajale še v naslednjem letu, in za sestanke, za katere še niso bili prejeti računi; |
12. |
ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni, ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencije načrtujejo in o tem obvestijo Računsko sodišče; |
Notranje kontrole
13. |
ugotavlja, da naj bi v skladu s členom 34 pravil o programu Obzorje 2020 potrdilo o računovodskih izkazih, ki se zahteva od partnerskih skupnosti znanja in inovacij, ki zahtevajo povračilo, višje od 325 000 EUR, prispevalo k predhodnemu preverjanju izkazov stroškov, ki ga opravlja inštitut; na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da se kakovost teh potrdil zelo razlikuje, zaradi česar je zagotovilo, ki se lahko pridobi iz njih, omejeno, inštitut pa mora izvajati dodatne preglede; je seznanjen, da inštitut od sporazumov o nepovratnih sredstvih za leto 2014 naprej uporablja metodologijo za revizijska potrdila, ki jo je razvil generalni direktorat za raziskave in inovacije Komisije za Obzorje 2020; poleg tega ugotavlja, da revidirana metodologija vključuje natančnejša navodila in dogovorjene postopke ter 63 standardnih dejanskih ugotovitev, ki zajemajo vse kategorije stroškov; priznava, da je inštitut razvil celovito strategijo za zagotovitev nepovratnih sredstev, ki temelji na predhodnem in naknadnem preverjanju, vključno s potrdilom o računovodskih izkazih, da bi zagotovil zakonitost in pravilnost transakcij; |
Preprečevanje in obvladovanje navzkrižja interesov ter preglednost
14. |
ugotavlja, da so letne izjave o interesih članov upravnega odbora, začasnega direktorja in članov višjega vodstva objavljene na spletnem mestu inštituta; ugotavlja tudi, da se predložene izjave pregledujejo, da se preveri točnost dejstev v njih; ugotavlja, da inštitut v primeru navzkrižja interesov med strokovnjaki upošteva pravila o programu Obzorje 2020; |
15. |
ugotavlja, da namerava inštitut v prvi polovici leta 2017 dokončati notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; poziva inštitut, naj sprejme notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudil kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obvešča in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah glede te politike, zagotavlja zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepa na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti ter oblikuje kanale za anonimno interno poročanje; poziva inštitut, naj objavi letna poročila o številu primerov prijaviteljev nepravilnosti in nadaljnjem ukrepanju ter jih zagotovi organu za podelitev razrešnice; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o napredku pri tej zadevi; |
16. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da inštitut pri izbiri zunanjih strokovnjakov, ki vrednotijo predloge in poslovne načrte skupnosti znanja in inovacij, uporablja člen 89 finančne uredbe, da lahko odstopi od obveznosti za sprožitev razpisa za prijavo interesa; ugotavlja pa, da inštitut ni v celoti vzpostavil notranjih postopkov za ureditev izvajanja tega odstopanja; ugotavlja, da je inštitut v praksi vzpostavil bazo strokovnjakov tako, da je uporabil obstoječe sezname strokovnjakov in podatkovne zbirke drugih institucij in organov Unije ter da je na priporočilo upravnega odbora inštituta in uslužbencev izbral osebe, ki jih ni na teh seznamih; vseeno pozdravlja izboljšave pri izbiri strokovnjakov za predloge skupnosti znanja in inovacij in poziva inštitut, naj pri tej izbiri zagotovi čim večjo preglednost in integriteto ter sprejme ustrezne notranje ukrepe, pri tem pa prepreči morebitno navzkrižje interesov; |
17. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da inštitut ni izvedel posebnih ukrepov, da bi povečal preglednost v zvezi s svojimi pogodbami z deležniki in lobisti; poziva ga, naj izvaja proaktivno politiko za preglednost lobiranja; |
Postopki zaposlovanja
18. |
z zadovoljstvom ugotavlja, da je inštitut dosegel polno število zaposlenih z vrsto ukrepov, ki jih je v letih 2015 in 2016 izvedel, da bi izboljšal upravljanje osebja, postopek zaposlovanja in delovno okolje; opaža, da od decembra 2016 inštitut zaposluje 59 oseb (na 63 odobrenih delovnih mestih), kar je najvišje število zaposlenih v zgodovini inštituta, in da zapolnjevanje preostalih prostih delovnih mest še poteka; kljub temu priznava, da z ukrepi, ki jih je sprejel inštitut, ni mogoče v celoti izravnati negativnih učinkov nizkega in vztrajno padajočega korekcijskega koeficienta, ki vpliva na ravni plač na Madžarskem; |
Druge pripombe
19. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da je Komisija je sprva načrtovala, da bo inštitut do leta 2010 postal finančno avtonomen; poleg tega ugotavlja tudi, da je inštitut junija 2011 postal šele deloma finančno avtonomen, saj generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo še naprej vnaprej odobrava transakcije, povezane z nepovratnimi sredstvi, in javna naročila, vredna več kot 60 000 EUR; ugotavlja, na podlagi navedb inštituta, da je Komisijo prosil, naj ponovno sproži postopek za njegovo polno finančno avtonomijo; poleg tega je seznanjen, da je Komisija maja 2016 pripravila časovni načrt postopka, in z veseljem pričakuje poročilo o oceni finančne avtonomnosti, ki naj bi ga Komisija dokončala v prvi polovici leta 2017; ugotavlja, da je inštitut upal, da bo popolno finančno avtonomnost pridobil pred koncem leta 2016, in poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o razvoju dogodkov na tem področju; |
20. |
na podlagi navedb Računskega sodišča ugotavlja, da kljub nesporni utemeljenosti obstoja inštituta zapleten operativni okvir in težave z upravljanjem ovirajo njegovo skupno učinkovitost; ugotavlja, da je inštitut zmožen podpirati celotno inovacijsko shemo, od zagonskih podjetij do inovacijskih projektov, ki jih izvaja več partnerskih skupnosti znanja in inovacij, vendar ni usklajevanja na ravni Unije z ustreznimi generalnimi direktorati Komisije, sodelovanje med skupnostmi znanja in inovacij in drugimi pobudami Unije pa ni zadostno; |
21. |
ugotavlja, da inštitut financira magistrski program EIT Digital, ki vključuje pavšalni znesek v višini največ 8 000 EUR na študenta in dejanske stroške, vključno s posrednimi stroški, izračunanimi na podlagi pavšalne stopnje; ugotavlja, na podlagi navedb Računskega sodišča, da ta model financiranja nikoli ni bil formalno opredeljen, zato ni mogoče razlikovati med dejavnostmi, ki so vključene v pavšalni znesek, in tistimi, ki so vključene v dejanske stroške; ugotavlja, na podlagi navedb inštituta, da bi moral začeti uporabljati model enotnega pavšalnega zneska za financiranje tovrstnih programov, da bi poenostavil poročanje o stroških, takoj ko bo na voljo dovolj statističnih podatkov za določitev takega enotnega pavšalnega zneska; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o izvajanju novega modela financiranja; |
22. |
je seznanjen z ugotovitvijo iz poročila Računskega sodišča, da je na podlagi sklepa nadzornega sveta SZI en pravni subjekt skupnosti znanja in inovacij 55 uslužbencem izplačal dodatek za uspešnost v višini 646 000 EUR, inštitut pa je povrnil 100 % tega zneska; ugotavlja, na podlagi navedb Računskega sodišča, da je izplačevanje dodatkov za uspešnost iz javnih sredstev nenavadna praksa; se pa strinja, da so skupnosti znanja in inovacij poslovno usmerjene organizacije, katerih cilj je finančna vzdržnost in v katerih je lahko uporaba variabilnih elementov osnovnih prejemkov močna spodbuda za dobro delo, ki prinaša stroškovno učinkovitost; poleg tega ugotavlja, da program Obzorje 2020 izrecno določa, da se lahko variabilni del osnovnih prejemkov šteje med upravičene stroške; poudarja, da mora prispevek inštituta k plačam, ki se izplačajo vodstvenim uslužbencem skupnosti znanja in inovacij, vključno z dodatkom za uspešnost, ostati pod zgornjo mejo, ki jo je inštitut določil v sporazumih o nepovratnih sredstvih za leto 2016 in pozneje; ugotavlja, da visoka stopnja dodatnih plačil na podlagi uspešnosti, kakor je bila izplačana leta 2015, zaradi spremenjenih pravil z dvojno zgornjo mejo, ki veljajo od 2016, ni več mogoča; |
23. |
ugotavlja, da je bilo načelo dobrega finančnega poslovodenja kršeno tudi v primeru partnerske skupnosti znanja in inovacij, ki je z javnim naročilom naročila storitve na področju odnosov z javnostmi, pri katerih so dnevne tarife, ki jih je inštitut tudi v celoti povrnil, znašale od 800 EUR do 3 250 EUR na osebo; |
24. |
ugotavlja, da se je leta 2015 45 uslužbencev udeležilo „drugih dogodkov“, katerih stroški so znašali 10 730,21 EUR (238,45 EUR na osebo); |
25. |
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je splošna prepoznavnost inštituta nizka in da se nekatere partnerske skupnosti znanja in inovacij ne zavedajo, da so povezane z njim; poziva k večji prepoznavnosti in promociji blagovne znamke inštituta kot izjemne inovacijske skupnosti; je zadovoljen, da je bilo nedavno 18 članov skupnosti inštituta uvrščenih na Forbesov seznam 30 najuspešnejših oseb, mlajših od 30 let, ki vključuje najuspešnejše mlade evropske inovatorje in podjetnike; |
26. |
sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne z dne 27. aprila 2017 (4) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij. |
(1) Sklep upravnega odbora Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) z dne 27. decembra 2013 o sprejetju finančne uredbe za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.
(2) Sklep Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo z dne 20. aprila 2009 o sprejetju finančnih pravil za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).
(4) Sprejeta besedila z navedenega dne, P8_TA(2017)0155 (glej stran 372 tega Uradnega lista).