This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R1193
Commission Implementing Regulation (EU) 2022/1193 of 11 July 2022 establishing measures to eradicate and prevent the spread of Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1193 z dne 11. julija 2022 o uvedbi ukrepov za izkoreninjenje in preprečevanje širjenja bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014
Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1193 z dne 11. julija 2022 o uvedbi ukrepov za izkoreninjenje in preprečevanje širjenja bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014
C/2022/4754
UL L 185, 12.7.2022, p. 27–46
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 12/07/2022
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32022R1193R(01) |
12.7.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 185/27 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1193
z dne 11. julija 2022
o uvedbi ukrepov za izkoreninjenje in preprečevanje širjenja bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti točke (a) in točk (c) do (h) člena 28(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Uredba (EU) 2016/2031 zagotavlja podlago za zakonodajo Unije o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin. Ker navedena uredba vzpostavlja nov sklop pravil, z učinkom od 1. januarja 2022 razveljavlja več aktov, ki so temeljili na prejšnjih pravilih za sektor. |
(2) |
Eden od teh razveljavljenih aktov je Direktiva Sveta 98/57/ES (2), ki določa ukrepe proti škodljivemu organizmu Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, pozneje preimenovanim Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014 (v nadaljnjem besedilu: zadevni škodljivi organizem), patogenemu povzročitelju krompirjeve rjave gnilobe. |
(3) |
Poleg tega je od sprejetja navedene direktive prišlo do novega znanstvenega razvoja v zvezi z biologijo in razširjenostjo zadevnega škodljivega organizma, razvite pa so bile tudi nove metode testiranja za njegovo odkrivanje in identifikacijo ter metode za njegovo izkoreninjenje in preprečevanje njegovega širjenja. |
(4) |
Zato je primerno sprejeti nove ukrepe za rastline Solanum tuberosum L. (krompir), razen semen, in rastline Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradižnik), razen plodov in semen, (v nadaljnjem besedilu: zadevne rastline) za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma, če je odkrit na ozemlju Unije, in za preprečitev njegovega širjenja. Vendar so nekateri ukrepi iz Direktive 98/57/ES, zlasti ukrepi v zvezi z izkoreninjenjem in preprečevanjem širjenja zadevnega škodljivega organizma, še vedno ustrezni in bi zato morali biti določeni. |
(5) |
Pristojni organi držav članic bi morali izvajati letne preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah na svojem ozemlju, da se zagotovi najučinkovitejše in čim hitrejše odkrivanje tega škodljivega organizma. Pravila o letnih preiskavah bi bilo treba prilagoditi predvideni uporabi zadevnih rastlin za zagotovitev, da se vizualni pregledi, vzorčenje in testiranje izvajajo ob najustreznejšem času in pod najustreznejšimi pogoji za vsako rastlino in njeno uporabo. |
(6) |
V primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma bi moral pristojni organ zadevne države članice izvesti testiranje v skladu z mednarodnimi standardi, da se potrdi ali zavrže navedena navzočnost. |
(7) |
Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena, bi moral pristojni organ zadevne države članice nemudoma sprejeti ustrezne ukrepe za njegovo izkoreninjenje in preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja. Prvi od takih ukrepov bi morala biti vzpostavitev razmejenega območja. |
(8) |
Določiti bi bilo treba tudi nadaljnje ukrepe za izkoreninjenje. Zadevne rastline, določene za okužene z zadevnim škodljivim organizmom, se ne bi smele saditi na ozemlju Unije, pristojni organ zadevne države članice pa bi moral zagotoviti, da se okužene zadevne rastline uničijo ali drugače odstranijo pod pogoji, ki preprečujejo širjenje zadevnega škodljivega organizma. Določiti bi bilo treba posebne ukrepe v zvezi s testiranjem, vzorčenjem in ukrepi na kraju samem, da se prepreči prepoznavo tveganje za širjenje zadevnega škodljivega organizma. Določiti bi bilo treba posebne ukrepe za preprečevanje širjenja zadevnega škodljivega organizma z razmejenih območij z okuženo površinsko vodo in prek gojenih ali samoniklih gostiteljskih rastlin razhudnikovk. |
(9) |
Ta uredba bi morala začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, da se po razveljavitvi Direktive 98/57/ES zagotovi njena čimprejšnja uporaba. |
(10) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa ukrepe za izkoreninjenje bakterije Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996, emend. Safni et al. 2014, ki povzroča krompirjevo rjavo gnilobo, in preprečevanje njenega širjenja po ozemlju Unije.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„zadevni škodljivi organizem“ pomeni Ralstonia solanacearum (Smith 1896) Yabuuchi et al. 1996 emend. Safni et al. 2014; |
(2) |
„zadevne rastline“ pomeni rastline Solanum tuberosum L. (krompir), razen semen, in rastline Solanum lycopersicum (L.) Karsten ex Farw (paradižnik), razen plodov in semen; |
(3) |
„gostiteljske rastline razhudnikovk“ pomeni samonikle in gojene rastline Solanaceae; |
(4) |
„samosevne zadevne rastline“ pomeni zadevne rastline, ki se pojavijo na mestih pridelave, ne da bi bile posajene; |
(5) |
„gomolji, namenjeni za saditev na njihovem mestu pridelave“ pomeni gomolje, pridelane na določenem mestu pridelave, ki naj bi trajno ostali na tem mestu in niso namenjeni certificiranju. |
Člen 3
Letne preiskave
1. Pristojni organi izvedejo letne preiskave za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah na svojem ozemlju, v površinski vodi, ki se uporablja za namakanje zadevnih rastlin, in v tekočih odpadkih v skladu z naslednjimi zahtevami:
(a) |
kar zadeva gomolje, razen gomoljev za saditev, preiskave zajemajo:
|
(b) |
kar zadeva gomolje za saditev, razen gomoljev, namenjenih za saditev na njihovem mestu pridelave, preiskave sistematično vključujejo vizualni pregled rastočega posevka in partij v skladišču, vzorčenje v skladišču ali vzorčenje rastočega posevka čim pozneje med uničenjem cime in spravilom; |
(c) |
kar zadeva gomolje, namenjene za saditev na njihovem mestu pridelave, se preiskave izvedejo na podlagi ugotovljenega tveganja v zvezi z navzočnostjo zadevnega škodljivega organizma in vključujejo:
|
(d) |
kar zadeva rastline paradižnika, preiskave vključujejo vizualni pregled ob ustreznem času vsaj rastočega posevka na mestu pridelave rastlin, namenjenih presaditvi; |
(e) |
kar zadeva gostiteljske rastline razhudnikovk, ki niso zadevne rastline, ter površinsko vodo in tekoče odpadke, se preiskave izvedejo v skladu z ustreznimi metodami in kjer je ustrezno, se odvzamejo vzorci. |
2. Število, izvor in čas odvzema vzorcev temeljijo na trdnih znanstvenih in statističnih načelih ter biologiji zadevnega škodljivega organizma, pri čemer se upoštevajo posamezni sistemi pridelave krompirja in paradižnika v zadevnih državah članicah.
3. Države članice Komisiji in drugim državam članicam vsako leto do 30. aprila sporočijo rezultate letnih preiskav, opravljenih v predhodnem koledarskem letu. O rezultatih navedenih preiskav poročajo v skladu s predlogo iz Priloge II.
Člen 4
Ukrepi v primeru suma navzočnosti zadevnega škodljivega organizma
1. Pristojni organ zagotovi, da se na vzorcih, odvzetih za namen preiskav, opravijo testi za ugotavljanje navzočnosti iz točke 2.1 Priloge I.
2. Dokler niso na voljo rezultati testov za ugotavljanje navzočnosti, pristojni organ:
(a) |
prepove premike zadevnih rastlin iz vseh posevkov, partij ali pošiljk, iz katerih so bili odvzeti vzorci, razen zadevnih rastlin pod njegovim nadzorom, za katere je bilo ugotovljeno, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma; |
(b) |
izsledi izvor suma na navzočnost; |
(c) |
izvaja uradni nadzor nad premiki vseh zadevnih rastlin, razen tistih iz točke (a), pridelanih na mestu pridelave, iz katerega so bili odvzeti vzorci iz točke (a); |
(d) |
prepove uporabo površinske vode na zadevnih rastlinah in drugih gojenih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk do potrditve ali ovržbe navzočnosti zadevnega škodljivega organizma v površinski vodi, razen kadar dovoljuje uporabo površinske vode na paradižniku in drugih gojenih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, ki se gojijo v rastlinjakih, pod pogojem, da se voda razkuži z ustreznimi metodami, ki jih odobri pristojni organ. |
3. Dokler niso na voljo rezultati testov za ugotavljanje navzočnosti, pristojni organ zagotovi, da se zadržijo in ustrezno shranijo vsi naslednji elementi:
(a) |
vsi preostali vzorčeni gomolji in, kadar je to mogoče, vse preostale vzorčene rastline; |
(b) |
preostali ekstrakti zadevnih rastlin, ekstrakti DNK in dodatno pripravljen material za test; |
(c) |
čista kultura, kadar je to primerno; |
(d) |
vsa ustrezna dokumentacija. |
4. Kadar je sum na navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjen v skladu s točko 1.1 Priloge I, pristojni organ zagotovi, da se izvedejo testi iz Priloge I na vzorcih, odvzetih za namen preiskav, da se potrdi ali ovrže navzočnosti zadevnega škodljivega organizma.
Člen 5
Ukrepi v primeru potrditve navzočnosti zadevnega škodljivega organizma
1. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v skladu s točko 1.2 Priloge I, se uporabljajo odstavki 2 do 6.
2. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma na zadevnih rastlinah potrjena, pristojni organ nemudoma sprejme vse naslednje ukrepe:
(a) |
sproži preiskavo za določitev obsega in prvotnega vira ali virov okužbe v skladu s Prilogo III z nadaljnjimi testi v skladu s členom 4(1) vsaj vseh klonsko sorodnih zalog gomoljev za saditev; |
(b) |
vzpostavi razmejeno območje, ki ga sestavlja vsaj okuženo območje, ki vsebuje vse naslednje elemente:
|
(c) |
vzpostavi varovalni pas okrog okuženega območja, kadar je to potrebno zaradi fitosanitarnega tveganja, ob upoštevanju elementov morebitnega širjenja zadevnega škodljivega organizma iz točke 2 Priloge IV; |
(d) |
določi:
|
3. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena na posevkih gostiteljskih rastlin razhudnikovk, ki niso zadevne rastline, in kadar je pri pridelavi zadevnih rastlin ugotovljeno tveganje, pristojni organ sprejme naslednje ukrepe:
(a) |
sproži preiskavo za določitev obsega in prvotnega vira ali virov okužbe v skladu s Prilogo III z nadaljnjimi testi v skladu s členom 4(1) vsaj vseh klonsko sorodnih zalog gomoljev za saditev, in |
(b) |
vzpostavi razmejeno območje, ki ga sestavlja okuženo območje. |
Okuženo območje vsebuje naslednje:
(a) |
gostiteljske rastline, iz katerih je bil odvzet okužen vzorec; |
(b) |
gostiteljske rastline, ki se lahko okužijo z zadevnim škodljivim organizmom in so določene za verjetno okužene zaradi stika z okuženimi gostiteljskimi rastlinami pred spravilom pridelka ali po njem ali v času istočasne pridelave, namakanja ali škropljenja. |
Pristojni organ določi:
(a) |
gostiteljske rastline iz drugega pododstavka, točka (a) za okužene; |
(b) |
gostiteljske rastline iz drugega pododstavka, točka (b), za verjetno okužene. |
4. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v površinskih vodah, izpustih tekočih odpadkov iz industrijske predelave ali pakirnih obratov, v katerih se obdelujejo zadevne rastline, ali na povezanih samoniklih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, in kadar je ugotovljeno, da pri pridelavi zadevnih rastlin obstaja tveganje zaradi namakanja, škropljenja ali poplavljanja s površinsko vodo, pristojni organ sprejme naslednje ukrepe:
(a) |
izvede poizvedbo v skladu s Prilogo III, vključno s preiskavo ob ustreznem času na vzorcih površinske vode in tekočih odpadkov ter na samoniklih gostiteljskih rastlinah razhudnikovk, če so navzoče, da se določi obseg okužbe, in |
(b) |
vzpostavi razmejeno območje, ki vsebuje okuženo območje, ob upoštevanju elementov morebitnega širjenja zadevnega škodljivega organizma iz točke 2 Priloge IV. |
Okuženo območje vsebuje naslednje:
(a) |
površinsko vodo, iz katere so bili odvzeti okuženi vzorci; |
(b) |
površinsko vodo, ki se lahko okuži, ob upoštevanju elementov iz točke 1 Priloge IV. |
Pristojni organ določi:
(a) |
površinsko vodo iz drugega pododstavka, točka (a), za okuženo; |
(b) |
površinsko vodo iz drugega pododstavka, točka (b), za verjetno okuženo. |
5. Kadar država članica pošlje obvestilo o izbruhu v EUROPHYT, sosednje države članice, navedene v obvestilu, določijo obseg verjetne okužbe ter vzpostavijo razmejeno območje v skladu z odstavki 2, 3 in 4. V primeru izbruha v površinskih vodah se obvestilo ne zahteva za okuženo površinsko vodo, ki se nahaja na območjih, ki so že razmejena.
6. Pristojni organi zagotovijo, da se zadržijo in ustrezno shranijo vsi naslednji elementi:
(a) |
material, določen v členu 4(3), vsaj do zaključka vseh testov; |
(b) |
material, povezan z drugim testom za ugotavljanje navzočnosti in če je primerno z identifikacijskimi testi, do zaključka vseh testov; |
(c) |
če je ustrezno, čisto kulturo zadevnega škodljivega organizma vsaj en mesec po postopku obveščanja iz odstavka 5. |
Člen 6
Ukrepi za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma
1. Zadevne rastline, določene za okužene z zadevnim škodljivim organizmom v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), se ne sadijo. Pristojni organ zagotovi, da se okužene zadevne rastline uničijo ali odstranijo na drug način v skladu s točko 1 Priloge V, če se ugotovi, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma.
Kadar so bile zadevne rastline posajene, preden so bile določene za okužene, se posajeni material nemudoma uniči ali odstrani na drug način v skladu s točko 1 Priloge V. Za okužena(-e) se določi(-jo) enota(-e) pridelave, kjer so bile zadevne okužene rastline posajene. Vzpostavi se razmejeno območje v skladu s členom 5(2), točka (b).
2. Zadevne rastline, določene za verjetno okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(ii), in zadevne rastline, za katere je bilo ugotovljeno tveganje v skladu s členom 5(4), se ne sadijo in se pod nadzorom pristojnih organov ustrezno uporabljajo ali odstranijo, kot je določeno v točki 2 Priloge V, če se ugotovi, da ni prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma.
Kadar so zadevne rastline posajene, preden se določijo za verjetno okužene, se posajeni material nemudoma uniči ali pa se uporabijo ukrepi iz točke 2 Priloge VI. Enota(-e) pridelave, kjer so bile posajene verjetno okužene zadevne rastline, se določijo za verjetno okužene. Vzpostavi se razmejeno območje v skladu s členom 5(2), točka (b).
3. Vsi stroji, vozila, posode, skladišča ali njihove enote in vsi drugi predmeti, vključno s pakirnim materialom, ki so določeni za okužene v skladu s členom 5(2), točka (d)(i) ali so verjetno okuženi v skladu s členom 5(2), točka (d)(ii) in členom 5(4), tretji pododstavek, točka (b), se uničijo ali očistijo in razkužijo z uporabo metod iz točke 3 Priloge V.
4. Poleg ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3 se na razmejenih območjih uporabljajo ukrepi iz točke 4 Priloge V.
Člen 7
Posebni ukrepi testiranja za gomolje za saditev
1. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v enoti pridelave gomoljev za saditev, pristojni organ zagotovi, da se testi iz Priloge I izvedejo na klonsko sorodnih linijah okuženih partij gomoljev ali, kadar je ugotovljena odsotnost klonsko sorodnih linij, na gomoljih ali partijah gomoljev, ki so bili v neposrednem ali posrednem stiku z okuženimi partijami gomoljev.
2. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma potrjena v enotah pridelave gomoljev za saditev v okviru sheme certificiranja, se testi iz Priloge I izvedejo na vsaki rastlini izvorne klonske selekcije ali na reprezentativnih vzorcih osnovnega semenskega krompirja.
Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. julija 2022
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 317, 23.11.2016, str. 4.
(2) Direktiva Sveta 98/57/ES z dne 20. julija 1998 o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. (UL L 235, 21.8.1998, str. 1).
PRILOGA I
Shema za teste, ki jih je treba opraviti v skladu s členi 3, 4, 5 in 7
1. SPLOŠNA NAČELA O NAVZOČNOSTI ZADEVNEGA ŠKODLJIVEGA ORGANIZMA
1.1 |
Sum navzočnosti zadevnega škodljivega organizma obstaja, kadar je rezultat prvega testa za ugotavljanje navzočnosti, opravljenega na zadevni rastlini ali vzorcih vode, pozitiven. |
1.2 |
navzočnost zadevnega škodljivega organizma je potrjena v naslednjih primerih:
Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g). |
2. TESTI
2.1 Testi za ugotavljanje navzočnosti
Testi za ugotavljanje navzočnosti so taki, da dosledno ugotovijo vsaj 104 celic/ml resuspendiranega peleta, pripravljenega iz asimptomatskih vzorcev.
Drugi test za ugotavljanje navzočnosti temelji na drugih bioloških osnovah ali drugih nukleotidnih regijah, kot pri prvem testu za ugotavljanje navzočnosti.
Testi za ugotavljanje navzočnosti so naslednji:
(a) |
imunofluorescenčni testi, kot so opisani v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(b) |
izolacija zadevnega škodljivega organizma na polselektivnem gojišču mSMSA, kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(c) |
konvencionalni test PCR, pri katerem se uporabljajo primerji Pastrik et al. (2002) (1), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(d) |
TaqMan® testi PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond:
|
(e) |
Test LAMP (loop-mediated isothermal amplification; z zanko posredovano izotermno pomnoževanje) z uporabo primerjev Lenarčič et al. (2014) (6) (samo za simptomatski rastlinski material), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih. |
2.2 Identifikacijski testi
Identifikacijski testi so naslednji:
(a) |
imunofluorescenčni testi, kot so opisani v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(b) |
konvencionalni testi PCR, pri katerem se uporabljajo primerji Pastrik et al. (2002), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(c) |
TaqMan® testi PCR v realnem času z uporabo primerjev in sond:
|
(d) |
test LAMP (loop-mediated isothermal amplification; z zanko posredovano izotermno pomnoževanje) z uporabo primerjev Lenarčič et al. (2014), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(e) |
za filotipe specifični multipli konvencionalni test PCR(Opina et al. (1997) (7); Fegan in Prior (2005) (8)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(f) |
določanje črtne kode DNK (Wicker et al (2007) (9)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih; |
(g) |
MALDI-TOF MS (van de Bilt et al (2018) (10)), kot je opisano v mednarodnih diagnostičnih standardih. |
3. DIAGRAMI POTEKA POSTOPKOV
Diagram poteka št. 1: Diagnostični postopek za navzočnost zadevnega škodljivega organizma v vzorcih zadevne rastline.
a |
Izolacija se lahko uporabi kot prvi ali drugi test za ugotavljanje navzočnosti. Če obstaja sum na navzočnost zadevnega škodljivega organizma na gojišču, se kolonije očistijo, da se pridobijo čiste kulture, na katerih se opravita dva identifikacijska testa. |
b |
Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g). Za potrditev navzočnosti škodljivega organizma morajo biti rezultati obeh identifikacijskih testov pozitivni. |
c |
Tretji test odkrivanja temelji na drugih bioloških osnovah ali različnih nukleotidnih regijah. |
Diagram poteka št. 2: Diagnostični postopek za zadevni škodljivi organizem v vzorcih vode.
a |
Eden od teh dveh identifikacijskih testov je test iz točk 2.2(e), (f) in (g). Za potrditev navzočnosti škodljivega organizma morajo biti rezultati obeh identifikacijskih testov pozitivni. |
4. PRIPRAVA VZORCEV
4.1 Vzorci asimptomatskih gomoljev
Standardni vzorec vsebuje 200 gomoljev na test. Ustrezen laboratorijski postopek za pripravo ekstrakta iz popkov za določanje škodljivega organizma je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
4.2 Vzorci asimptomatskih zadevnih rastlin
Odkrivanje latentnih okužb se izvede na sestavljenih vzorcih delov stebel ali listnih pecljev. Postopek se lahko uporabi za največ 200 delov stebel ali 200 listnih pecljev iz različnih rastlin v enem vzorcu. Ustrezen laboratorijski postopek za razkuževanje in pripravo delov stebla ali listnega peclja za pridobitev ekstrakta za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
4.3 Vzorci iz simptomatskega materiala zadevnih rastlin
Deli tkiva se aseptično odstranijo iz žilnega obroča v gomolju krompirja ali iz žilnih trakov v steblih zadevnih rastlin, ki kažejo simptome venenja. Ustrezen laboratorijski postopek za obdelavo teh tkiv za pridobitev ekstrakta za odkrivanje zadevnega škodljivega organizma je podrobno opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
4.4 Vzorci površinske vode ali vode za recirkulacijo (vključno s predelavo krompirja ali z iztoki odplak)
Glavni test za ugotavljanje navzočnosti zadevnega škodljivega organizma v vzorcih površinske vode, vode iz sistemov recirkulacije in vzorcev odplak (predelava krompirja) je selektivna izolacija. Ustrezen laboratorijski postopek za pripravo vzorcev vode je opisan v mednarodnih diagnostičnih standardih.
(1) Pastrik, K.H., Elphinstone, J.G., Pukall, R. (2002) Sequence analysis and detection of Ralstonia solanacearum by multiplex PCR amplification of 16S-23S ribosomal intergenic spacer region with internal positive control. European Journal of Plant Pathology 108, 831–842.
(2) Weller, S.A, Elphinstone, J.G., Smith, N., Boonham, N., Stead, D.E. (2000). Detection of Ralstonia solanacearum strains with a quantitative, multiplex, real-time, fluorogenic PCR (TaqMan) assay. Applied and Environmental Microbiology, 66, 2853–2858. https://journals.asm.org/doi/10.1128/AEM.66.7.2853-2858.2000.
(3) Vreeburg, R.A.M., Bergsma-Vlami, M., Bollema, R.M., de Haan, E.G., Kooman-Gersmann, M., Smits-Mastebroek, L., Tameling, W.I.L., Tjou-Tam-Sin, N.N.A., van de Vossenberg B.T.L.H, Janse, J.D. (2016). Performance of real-time PCR and immunofluorescence for the detection of Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus and Ralstonia solanacearum in potato tubers in routine testing. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 46, 112–121.
(4) Vreeburg, R., Zendman, A., Pol A., Verheij, E., Nas, M., Kooman-Gersmann, M. (2018). Validation of four real-time TaqMan PCRs for the detection of Ralstonia solanacearum and/or Ralstonia pseudosolanacearum and/or Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers using a statistical regression approach. EPPO Bulletin 48, 86–96.
(5) Massart, S., Nagy, C., Jijakli, M.H. (2014). Development of the simultaneous detection of Ralstonia solanacearum race 3 and Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus in potato tubers by a multiplex real-time PCR assay. European Journal of Plant Pathology 138, 29–37.
(6) Lenarčič, R., Morisset, D., Pirc, M., Llop, P., Ravnikar, M., Dreo, T. (2014). Loop-mediated isothermal amplification of specific endoglucanase gene sequence for detection of the bacterial wilt pathogen Ralstonia solanacearum. PLoS ONE 9(4), e96027. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0096027.
(7) Opina, N., Tavner, F., Holloway, G., Wang, J.F., Li, T.H., Maghirang, R., Fegan, M., Hayward, A.C., Viji Krishnapillai, A., Wai-Foong Hong, Holloway, B.W, Timmis, J.N. (1997). A novel method for development of species and strainspecific DNA probes and PCR primers for identifying Burkholderia solanacearum (formerly Pseudomonas solanacearum). Asia-Pacific Journal of Molecular Biology and Biotechnology 5, 19–30.
(8) Fegan, M., Prior, P. (2005). How complex is the “Ralstonia solanacearum species complex”. In Bacterial Wilt Disease and the Ralstonia solanacearum Species Complex (ur. Allen C, Hayward AC in Prior P), str. 449–461. American Phytopathological Society, St Paul, MN (ZDA).
(9) Wicker, E., Grassart, L., Coranson-Beaudu, R., Mian, D., Guilbaud, C., Fegan, M., Prior, P. (2007). Ralstonia solanacearum strains from Martinique French West Indies) exhibiting a new pathogenic potential. Applied and Environmental Microbiology, 73, 6790–6801.
(10) van de Bilt, J.L.J., Wolsink, M.H.L., Gorkink-Smits, P.P.M.A., Landman, N.M., Bergsma-Vlami, M. (2018). Application of Matrix-Assisted Laser Desorption Ionization Time-Of-Flight Mass Spectrometry for rapid and accurate identification of Ralstonia solanacearum and Ralstonia pseudosolanacearum. European Journal of Plant Pathology, https://doi.org/10.1007/s10658-018-1517-5.
PRILOGA II
Predloga za preiskavo iz člena 3(3)
Predloga za predstavitev rezultatov preiskave rjave gnilobe za pobran krompir in paradižnik v predhodnem koledarskem letu.
Ta tabela se uporablja samo za rezultate preiskave za krompir in paradižnik, pobrana v vaši državi.
DČ |
Kategorija |
Pridelovalna površina (ha) |
Laboratorijsko testiranje |
Vizualni pregled gomoljev (1) |
Vizualni pregledi rastočega posevka (1) |
Druge informacije |
|||||||||
Število vzorcev |
Število partij |
Velikost partij (v t ali ha) |
Obdobje vzorčenja |
Št. pozitivnih |
Število pregledanih vzorcev |
Velikost vzorca |
Št. pozitivnih vzorcev (2) |
Število vizualnih pregledov |
Št. ha (krompir) ali rastlin (paradižnik) |
Št. pozitivnih rezultatov (2) |
|||||
vzorcev |
partij |
||||||||||||||
|
Certificirani gomolji za saditev |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Drugi gomolji za saditev (navedite) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Jedilni krompir in krompir za predelavo |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Drugi gomolji (navedite) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Paradižnik za presaditev |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Drugi gostitelji (navedite vrsto, reko/območje) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Voda (navedite reko/območje/lokacijo prostorov in analitsko metodo) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(1) Razume se kot makroskopski pregled gomoljev ali posevka.
(2) Odkriti so bili simptomi, odvzet je bil vzorec, laboratorijsko testiranje pa je potrdilo navzočnost zadevnega škodljivega organizma.
PRILOGA III
Preiskava iz člena 5(2), točka (a), člena 5(3), prvi pododstavek, točka (a) in člena 5(4), prvi pododstavek, točka (a)
Preiskava iz člena 5(2), točka (a), člena 5(3), prvi pododstavek, točka (a) in člena 5(4), prvi pododstavek, točka (a) se po potrebi nanaša na naslednje elemente:
1. |
mesta pridelave:
|
2. |
površinsko vodo, ki se uporablja za namakanje ali škropljenje zadevnih rastlin ali je poplavila polja ali mesta pridelave in je potrjeno okužena z zadevnim škodljivim organizmom. |
PRILOGA IV
Elementi za označitev predmetov, ki so verjetno okuženi z zadevnim škodljivim organizmom, v skladu s členom 5(2), točka (b)(ii), in členom 5(4), drugi pododstavek, točka (b), ter za določitev možnega širjenja zadevnega škodljivega organizma v skladu s členom 5(2), točka (c), in členom 5(4), prvi pododstavek, točka (b)
1. |
Elementi, ki se upoštevajo za označitev predmeta kot verjetno okuženega z zadevnim škodljivim organizmom v skladu s členom 5(2), točka (b)(ii), in členom 5(4), drugi pododstavek, točka (b), so naslednji:
|
2. |
Elementi, ki se jih upošteva za določanje možne razširjenosti zadevnega škodljivega organizma v skladu s členom 5(2), točka (c), in členom 5(4), prvi pododstavek, točka (b), so naslednji:
|
PRILOGA V
Ukrepi za izkoreninjenje iz člena 6
1. |
Ukrepi iz člena 6(1) so eden ali več od naslednjih:
Preostali odpadki, povezani in nastali z zgoraj omenjenim, se odstranijo z metodami, ki so uradno odobrene, v skladu s Prilogo VI. |
2. |
Ustrezna uporaba ali odstranjevanje zadevnih rastlin, določenih za verjetno okužene v skladu s členom 6(2), se izvaja pod nadzorom pristojnega organa. Navedeni pristojni organ odobri naslednje uporabe zadevnih rastlin in z njimi povezano odstranjevanje odpadkov:
|
3. |
Ustrezne metode za čiščenje in razkuževanje predmetov iz člena 6(3) so metode, za katere je bilo ugotovljeno, da ne predstavljajo nobenega prepoznavnega tveganja za širjenje zadevnega škodljivega organizma, in ki se uporabljajo pod nadzorom pristojnih organov držav članic. |
4. |
Vrste ukrepov, ki jih morajo izvajati države članice na razmejenih območjih, vzpostavljenih v skladu s členom 5 in navedenih v členu 6(4), vključujejo ukrepe iz točk 4.1 in 4.2: |
4.1 |
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti na mestih pridelave, določenih za okužena v skladu s členom 5(2)(d)(i): |
4.1.1 |
Na enoti pridelave ali enoti zaščitenega posevka, določeni za okuženo v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), se sprejmejo vsi ukrepi iz točk 1, 2 in 3 ali vsi ukrepi iz točk 4, 5, 6 in 7:
|
4.1.2 |
Na vseh drugih enotah pridelave na okuženem mestu pridelave ter pod pogojem, da so pristojni organi ugotovili, da je bilo tveganje za samosevne zadevne rastline in samonikle gostiteljske rastline razhudnikovk zadevnega škodljivega organizma odpravljeno, veljajo naslednji pogoji:
|
4.1.3 |
Takoj po določitvi okužbe v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), in po prvem naslednjem rastnem letu:
|
4.1.4 |
Na enoti pridelave zaščitenega posevka, določeni za okuženo v skladu s členom 5(2), točka (d)(i), kjer je rastni substrat mogoče v celoti zamenjati:
|
4.2 |
Države članice na razmejenem območju poleg ukrepov iz točke 4.1 sprejmejo naslednje ukrepe:
|
(1) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (UL L 319, 10.12.2019, str. 1).
PRILOGA VI
Zahteve za uradno odobreno odstranjevanje odpadkov iz točke 1 Priloge V
Uradno odobrene metode odstranjevanja odpadkov iz točke 1 Priloge V izpolnjujejo naslednje zahteve:
1. |
odpadki zadevnih rastlin, vključno z izločenim krompirjem, krompirjevimi olupki in paradižniki, ter drugi trdni odpadki, povezani z zadevnimi rastlinami (vključno z zemljo, kamni in drugimi ostanki), se odstranijo z eno od naslednjih metod:
Za namene točke (a) se odpadki prepeljejo neposredno na lokacijo v zaprtem sistemu, tako da ni nevarnosti izgube odpadkov. |
2. |
Pred odstranitvijo se iz tekočih odpadkov, ki vsebujejo suspendirane trdne delce, ti delci odstranijo s filtracijo ali postopki posedanja in odložijo v skladu s točko 1. Tekoči odpadki so:
|