EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015AE5281
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘The future of the EU Urban Agenda seen from the perspective of civil society’ (exploratory opinion requested by the Dutch presidency of the EU)
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúcnosť mestskej agendy EÚ z hľadiska občianskej spoločnosti“ (prieskumné stanovisko na žiadosť holandského predsedníctva Rady EÚ)
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúcnosť mestskej agendy EÚ z hľadiska občianskej spoločnosti“ (prieskumné stanovisko na žiadosť holandského predsedníctva Rady EÚ)
Ú. v. EÚ C 133, 14.4.2016, p. 3–8
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
14.4.2016 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 133/3 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúcnosť mestskej agendy EÚ z hľadiska občianskej spoločnosti“
(prieskumné stanovisko na žiadosť holandského predsedníctva Rady EÚ)
(2016/C 133/02)
Spravodajca: |
Roman HAKEN |
Holandský minister vnútra a záležitostí kráľovstva Ronald Hans Anton Plasterk požiadal 28. augusta 2015 v mene holandského predsedníctva Rady Európskej únie Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému
„Budúcnosť mestskej agendy EÚ z hľadiska občianskej spoločnosti“.
(prieskumné stanovisko na žiadosť holandského predsedníctva Rady EÚ)
Sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. januára 2016.
Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 514. plenárnom zasadnutí 17. a 18. februára 2016 (schôdza z 17. februára) prijal 214 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti, nasledujúce stanovisko:
1. Závery a odporúčania
1.1. |
Mestská agenda EÚ (1) bude mať priamy vplyv na život 80 % občanov EÚ, ktorí budú žiť v roku 2050 v mestách a veľkomestách. Na to, aby sa vypracovali najúčinnejšie ustanovenia a docielilo ich prijatie zo strany verejnosti, treba zabezpečiť, aby boli organizácie občianskej spoločnosti rovnocenným partnerom v rokovaniach o mestskej agende EÚ a pri jej uplatňovaní. Vďaka iniciatíve holandského predsedníctva Rady EÚ sa mestá po prvýkrát v histórii EÚ dostávajú do centra pozornosti v rámci rokovaní o rozvoji. EHSV vyzýva Radu, aby uznala komunálnu úroveň v celej jej rozmanitosti za cenného partnera v procese európskej integrácie. |
1.2. |
EHSV považuje prácu v partnerstve za účinný spôsob, ako pristupovať k týmto obsiahlym a zložitým otázkam. EHSV si preto váži zásadu partnerstva, ktorá sa konečne uplatňuje v rámci prípravy a vykonávania programového obdobia na roky 2014 – 2020 (2). |
1.3. |
Partnerstvo je zásadou moderných verejných služieb, a to vertikálnych aj horizontálnych. Ako ďalší príklad takejto spolupráce EHSV navrhuje preskúmať verejno-súkromné partnerstvá, a to ako model financovania mestských projektov, rôznych sociálnych podnikov a taktiež európskych programov založených na partnerstve, ako je napríklad iniciatíva Equal (3). Zabezpečiť účasť príslušných partnerov na spoločných projektoch, ako aj účinné využívanie finančných prostriedkov je úlohou verejnej správy na rôznych úrovniach, a to najmä v mestách. |
1.4. |
Jednou z výziev, ktorej bude mestská agenda čeliť, je spôsob realizácie stratégií vypracovaných v rámci tematických partnerstiev. Pri vytváraní partnerstiev, ako aj pri koncipovaní a uskutočňovaní stratégií je nevyhnutné využívať prístup „zdola nahor“. EHSV preto podporuje prístup „zdola nahor“, ktorý sa líši od prístupu vychádzajúceho z práce expertných skupín. Je dôležité objasniť, ako budú organizácie občianskej spoločnosti spolupracovať s príslušnými zainteresovanými stranami – ako ich budú spätne informovať, ako budú prebiehať konzultácie a pod. |
1.5. |
Pri vypracovávaní novej mestskej agendy EÚ sú horizontálne partnerstvá rovnako dôležité ako vertikálne (tematické) partnerstvá. Tie fungujú najmä na miestnej úrovni v mestách. Sú dôležité nielen z hľadiska strategického uvažovania, ale najmä z hľadiska následného vykonávania, monitorovania a hodnotenia. Prostredníctvom miestnych stratégií, ktoré boli rozvinuté v rámci miestnych partnerstiev so znalosťou miestnych podmienok, možno najlepšie zapracovať odporúčania vydané na úrovni EÚ a účinne ich uplatňovať. Jedným z nástrojov, ktoré v tejto súvislosti EHSV odporúča, je miestny rozvoj vedený komunitou (4). |
1.6. |
Na zabezpečenie účinnej realizácie novej mestskej agendy EÚ je potrebné:
|
1.7. |
EHSV by uvítal objasnenie spôsobu, ako sa budú v rámci tematických partnerstiev riešiť otázky a výzvy týkajúce sa mestského rozvoja. Konkrétne opatrenia v konkrétnych mestských oblastiach by mali zavádzať práve horizontálne partnerstvá. Preto je potrebné zabezpečiť, aby sa na konkrétnych podujatiach vymieňali osvedčené postupy. Je nevyhnutné, aby boli do tejto činnosti rovnocenne zahrnuté všetky regióny EÚ (najmä južnej a východnej Európy). V rámci mestskej agendy sa budú musieť uznať vzťahy medzi veľkomestami a mestami a priľahlými, resp. okolitými prímestskými oblasťami, ktoré prispievajú ku kvalite života v mestách. Mestská agenda by nemala byť v rozpore s rozvojom vidieckych oblastí, ani by ho nemala obmedzovať. |
1.8. |
Mnohé témy sú navzájom prepojené a do istej miery sa prekrývajú. Realizácia opatrení týkajúcich sa jednej témy ovplyvní jednu alebo viacero ďalších tém. Je potrebné zabezpečiť, aby opatrenia na zlepšenie situácie v jednej oblasti nemali negatívny vplyv na inú oblasť. To sa týka nielen EÚ, ale aj vnútroštátnej úrovne. |
1.9. |
EHSV navrhuje, aby bola do mestskej agendy zaradená nová téma „Mestské komunity a účasť občanov“. Mestá potrebujú fungujúci mechanizmus na posilnenie postavenia občanov a skupín občanov, aby mohli vystupovať ako skutoční a spoľahliví partneri na rokovaniach o prioritách rozvoja svojich miest a pri ich plnení, ako aj pri realizácii mestskej agendy. Len sebavedomá a silná komunita s veľkým sociálnym kapitálom bude schopná riešiť nové výzvy. EHSV je pripravený podrobnejšie rozpracovať túto koncepciu. |
1.10. |
Takisto je potrebné začleniť prvky, ako je napríklad program OSN pre udržateľný rozvoj do roku 2030, ktorý obsahuje 17 cieľov v oblasti udržateľného rozvoja, a najmä cieľ č. 11 („Dosiahnuť, aby boli mestá a ľudské sídla inkluzívne, bezpečné, pružné a udržateľné“). EHSV sa k tejto otázke vyjadril v septembri 2015 (5). EÚ nemá rovnaké kompetencie vo všetkých oblastiach politiky a jej právomoci najmä v sociálnej sfére sa nezdajú byť postačujúce. Je otázne, či môže EÚ ovplyvniť rozvoj miest v sociálnej oblasti alebo náležite posúdiť sociálny dosah opatrení prijatých v iných oblastiach politiky. Vplyv na životné prostredie možno zistiť prostredníctvom postupu EIA, no metodika posudzovania vplyvov na sociálnu oblasť ešte nebola vypracovaná. |
1.11. |
EHSV má záujem stať sa plnohodnotným členom riadiacej skupiny pre mestskú agendu EÚ a zapojiť sa do partnerstiev v rámci tejto agendy. EHSV zastupuje organizácie občianskej spoločnosti zo všetkých členských štátov, organizácie, ktoré sú uznávané a disponujú odbornými znalosťami a ktoré môžu prispieť k rozvoju miest. |
2. Partnerstvo ako jedna zo zásad mestskej agendy EÚ a zapojenie EHSV do tejto agendy
2.1. |
V rámci mestskej agendy sa navrhuje vytvoriť partnerstvá pozostávajúce z približne 15 členov, pričom 11 z nich by tvorili zástupcovia verejnej správy (mestá, členské štáty, zástupcovia Komisie). Ďalšími členmi by mohli byť napríklad zástupcovia orgánov riadiacich EŠIF, experti a mimovládne organizácie. EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že bol požiadaný predložiť svoje pripomienky na túto tému až po zriadení niekoľkých partnerstiev. |
2.2. |
EHSV navrhuje zabezpečiť v partnerstvách vyváženejšie zastúpenie. Vhodným príkladom spravodlivého zastúpenia je program LEADER, v ktorom môžu zástupcovia verejnej správy tvoriť maximálne 50 % členov partnerstva. EHSV odporúča, aby boli vo väčšej miere zapojené cieľové skupiny (obyvatelia miest). Je dôležité, aby sa k budúcnosti miest mohli zásadnejším spôsobom vyjadriť ich samotní obyvatelia. Väčšinou stanovených tém sa nemožno zaoberať bez účasti mimovládnych organizácií, sociálnych partnerov a podnikov. Ako sa ukázalo, za všetkými úspešnými príkladmi v Európe stojí vo veľkej miere účasť mimovládnych aktérov a účinná spolupráca verejného a súkromného sektora. |
2.3. |
Všetky prioritné témy mestskej agendy sú z hľadiska organizácií občianskej spoločnosti relevantné, no presahujú rámec tradičných úloh spojených s občianskou spoločnosťou. Mimovládne organizácie, sociálne podniky a družstvá čoraz viac rozvíjajú svoje kapacity alebo vytvárajú nové hospodárske či organizačné modely na poskytovanie služieb vo verejnom záujme. Je potrebné, aby sa verejné orgány dokázali vidieť z pohľadu skupín a organizácií pôsobiacich v mestských oblastiach. EHSV sa domnieva, že zapojenie vnútroštátnych alebo regionálnych sietí alebo miestnych organizácií, ktoré majú množstvo skúseností v príslušnej oblasti, by bolo rovnako užitočné ako vytvorenie európskych sietí. |
2.4. |
EHSV nedisponuje informáciami o tom, akým spôsobom sa budú určovať a/alebo vyberať relevantné organizácie občianskej spoločnosti. Na účely výberu zástupcov mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov, ktorí sa zapoja do tematických partnerstiev, výbor ponúka svoje kapacity a poznatky organizovanej občianskej spoločnosti. |
3. Odporúčania pre činnosť partnerstiev v rámci mestskej agendy a postup zapojenia
3.1. |
Právom každého občana EÚ je poznať, chápať a taktiež ovplyvňovať politiky EÚ. EHSV upozorňuje, že partnerstvo by nemalo byť uzavretou skupinou. Veľmi dôležitý je spôsob komunikácie partnerstiev s vonkajším svetom. Kľúčovým prvkom mestského rozvoja by mala byť otvorená verejná správa, ktorá komunikuje so širokou verejnosťou a organizáciami zastupujúcimi záujmy občanov. Keďže strategické ciele nemožno dosiahnuť bez podpory miestnych obyvateľov a organizácií občianskej spoločnosti, je dôležité zabezpečiť transparentnosť a účinné zapojenie zainteresovaných strán do vypracovávania a realizácie mestskej agendy. Zapojenie ľudí, ktorí o to majú záujem, je najlepší spôsob, ako získať ich podporu pri dosahovaní výsledkov. EHSV navrhuje osloviť aj organizácie, ktoré by mohli mať záujem podeliť sa o svoje skúsenosti a nápady v súvislosti s témami mestskej agendy a mohli by sa zúčastniť na niektorých partnerských stretnutiach. |
3.2. |
V partnerstvách sa musí využívať viacero nástrojov na komunikáciu a zapojenie, ktoré by umožňovali výmenu informácií, komunikáciu a konzultácie. Zapojenie občanov a konzultácie s nimi nemožno účinne zabezpečiť len pomocou jedného nástroja. Je potrebné kombinovať metódy, aby bolo možné osloviť rozličné zainteresované strany, zabezpečiť rôznorodé vstupy a umožniť rôznu mieru zapojenia. V rámci partnerstiev by sa mohli využívať moderné prostriedky ako napríklad sociálne médiá, a tiež prieskumy, pracovné semináre, špecializované skupiny a pod., prostredníctvom ktorých by partnerstvá získavali spätnú väzbu k svojej činnosti. EHSV odporúča, aby sa v prípade konkrétnych otázok, ktoré si jasne vyžadujú diskusiu so širšou verejnosťou, ako aj poskytnutie spätnej väzby občanom, umožnilo dodatočné zapojenie (širšej) verejnosti. |
3.3. |
V rámci partnerstiev by sa mali organizovať návštevy v teréne a stretnutia s rôznymi zainteresovanými stranami z oblastí mimo obmedzeného okruhu členov partnerstva. Spoznanie občianskych iniciatív v praxi a oboznámenie sa s ich obmedzeniami a spoluprácou s verejnou správou môže výrazne ovplyvniť diskusiu v rámci partnerstiev. Ak mestská agenda nebude vychádzať z existujúcej praxe, hrozí, že sa v rámci výsledných politík prehliadnu dostupné poznatky. |
3.4. |
Na akčné plány by sa mala vzťahovať otvorená online konzultácia. Tým by sa zabezpečilo, že by sa všetky relevantné zainteresované strany mohli vyjadriť k ich obsahu a že by sa prihliadlo na všetky dané záujmy. |
4. Prioritné piliere tematických partnerstiev
4.1. Inkluzívne mestá
4.1.1. |
Pracovné miesta a zručnosti v miestnom hospodárstve – Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú množstvo úloh (napríklad ako zamestnávatelia, pedagógovia či školitelia), ktoré sú dôležité z hľadiska vytvárania nových pracovných miest. EHSV odporúča konzultovať s organizáciami, ako je napríklad Eurochambres, ktorá zastupuje MSP, pracovné agentúry, vzdelávacie ustanovizne a strediská odbornej prípravy. V rámci mestskej agendy sa treba zaoberať otázkou, akým spôsobom budú mestá realizovať prieskum potrieb odborných znalostí v danej oblasti; organizácie občianskej spoločnosti musia byť o týchto potrebách informované a musí sa nadviazať spolupráca v záujme podpory vzdelávania, celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by zabezpečili zručnosti chýbajúce na trhu práce. |
4.1.2. |
Mestská chudoba – Organizácie občianskej spoločnosti realizujú väčšinu programov zameraných na predchádzanie mestskej chudobe a boju proti nej. EHSV odporúča zapojiť do tejto činnosti organizácie, ako je Európska sieť proti chudobe. V súvislosti s touto témou si uvedomujeme význam týchto aspektov: a) predmestia a marginalizácia, b) getá, c) znevýhodnené štvrte, d) deti v ústavnej starostlivosti a prechod z ústavnej starostlivosti do starostlivosti v pestúnskych rodinách a služieb poskytovaných komunitou, e) starnutie a zraniteľnosť starších osôb. |
4.1.3. |
Bývanie – V snahe zabezpečiť kvalitné, udržateľné bývanie podľa definície uvedenej v Charte OSN o udržateľnom bývaní zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti dôležitú úlohu pri zastupovaní a oboch strán, t. j. vlastníkov a užívateľov a spolupráci s nimi. EHSV odporúča osloviť organizácie, ako napríklad Medzinárodnú úniu nájomníkov, združenia vlastníkov bytov a domov, stavebné družstvá, architektov alebo urbanistov. V rámci tejto témy vyvstávajú nasledovné dôležité otázky: a) plánovanie miest, b) sociálne bývanie a c) sťahovanie obyvateľov do prímestských oblastí s možnosťami kvalitnejšieho bývania. |
4.1.4. |
Začleňovanie migrantov a utečencov – Je potrebné zaoberať sa nielen otázkami krátkodobého charakteru (zabezpečenie základných potrieb), ale tiež – po tom, ako sa migranti usadia – ich integráciou do spoločnosti EÚ: pomôcť im pri vzdelávaní, hľadaní zamestnania a pod., priblížiť im európske hodnoty a tradície a začleniť tieto hodnoty a tradície do ich života pri súčasnom rešpektovaní ich vlastnej kultúry. Rozhodujúcu úlohu tu okrem štátu zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti, ako sú napríklad cirkvi, spoločenské organizácie, organizácie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, detské a rodičovské skupiny a pod. EHSV odporúča v tejto súvislosti konzultovať o. i. s organizáciami Solidar alebo Lumos. Zaoberať sa treba otázkami, ako sú napríklad maloletí bez sprievodu – ide o mimoriadne zraniteľnú skupinu, ktorá si vyžaduje osobitnú pozornosť. |
4.1.5. |
Udržateľné využívanie pôdy a riešenia blízke prírode – Cieľ mestskej agendy je úzko prepojený so zmenou postojov a životného štýlu obyvateľstva. Jednou z oblastí, v ktorej je nevyhnutné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, ako sú zástupcovia vlastníkov pozemkov, združenia MSP a komunitné organizácie angažujúce sa za zlepšenie života v obytných štvrtiach, je zabezpečenie šetrnosti zmien v mestách voči životnému prostrediu. EHSV odporúča zapojiť do činnosti v tejto oblasti napríklad organizáciu Priatelia Zeme –Európa (Friends of the Earth Europe) alebo ELARD. EHSV považuje v tejto súvislosti za dôležité: a) územné (vertikálne) plánovanie, b) problémy predmestí, ktoré dodávajú produkty (potraviny, čistú vodu), no poskytujú aj základné ekosystémové služby zlepšujúce kvalitu života obyvateľov miest. |
4.2. Mestské hospodárstvo
4.2.1. |
Obehové hospodárstvo – Na vytvorenie účinného obehového hospodárstva je potrebné zmeniť postoj ľudí k odpadu a predstaviť ho ako potenciálny zdroj. Dôležitá je osvetová a informačná činnosť environmentálnych organizácií a vzdelávacích ustanovizní. Hlavnými subjektmi, ktoré budú skúmať a uplatňovať nové prístupy v mestách, budú výskumné a inovačné centrá, ako aj špecializované podniky a združenia MSP pôsobiace v tejto oblasti. EHSV odporúča zapojiť do diskusií napríklad sieť REVES. |
4.3. Ekologické mestá
4.3.1. |
Adaptácia na zmenu klímy – Zásadný význam majú podniky v oblasti špičkových technológií, výskumné ústavy a vysoké školy. Takisto je potrebné vzdelávať a informovať v tejto oblasti bežných občanov, aby sa podporilo ich zapojenie a akceptovanie príslušných predpisov. EHSV odporúča konzultovať napríklad s organizáciou Green 10. |
4.3.2. |
Transformácia energetiky – Štrukturálne zmeny v energetických systémoch, ako je napríklad výrazný prechod na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov či vyššia energetická účinnosť, možno dosiahnuť len pri plnej účasti partnerov z relevantných podnikov a s podporou zo strany občanov. V tejto oblasti sa angažuje napríklad organizácia Greenpeace. |
4.3.3. |
Mestská mobilita – Kým samotní ľudia nebudú ochotní zmeniť svoje návyky týkajúce sa mobility, nebude možné dosiahnuť v oblasti udržateľnej mestskej mobility zásadný pokrok. EHSV preto navrhuje zapojiť organizácie, ako je napríklad CEEP (Európske stredisko podnikov s verejnou účasťou a podnikov všeobecného hospodárskeho záujmu), BusinessEurope, ETF (Európska federácia pracovníkov v doprave), Polis (sieť európskych miest a regiónov, ktoré vyvíjajú inovačné technológie a vypracúvajú politiky pre miestnu dopravu), Európska cyklistická federácia a IPR Praha (Inštitút plánovania a rozvoja hlavného mesta Prahy). Domnievame sa tiež, že pod túto tému spadá aj význam integrovaných prístupov, ako sú napríklad plány udržateľnej mestskej mobility, a preto považujeme mestskú mobilitu za jeden z faktorov umožňujúcich hospodársky rozvoj, zlepšenie stavu životného prostredia a transformáciu energetiky v mestách. EHSV poukazuje na význam konkrétnych finančných nástrojov z hľadiska mestskej mobility, ktorá patrí medzi oblasti vyžadujúce vysoké finančné investície. |
4.3.4. |
Kvalita ovzdušia – Zásadný význam má spolupráca podnikov, zdravotníckych organizácií, environmentálnych mimovládnych organizácií, vysokých škôl, výskumných ústavov a ďalších aktérov. Do partnerstiev by mali byť zapojené organizácie ako napríklad CAN (Climate Action Network Europe – európska sieť pre opatrenia v oblasti zmeny klímy). |
4.4. Inteligentné mestá
4.4.1. |
Digitalizácia – Digitalizácia spoločnosti predstavuje zásadnú zmenu paradigmy. Jej cieľom je poskytovať občanom lepšie služby a vytvárať podnikateľské príležitosti. Spoluprácu na spoločných projektoch v prípade inteligentných miest umožňuje zainteresovaným stranám zo správy miest, z vysokých škôl, podnikov a z radov občianskej spoločnosti tzv. trojitá a štvoritá špirála. Tento model by sa mal v Európe rozširovať. V rámci tohto okruhu sa zaoberáme aj týmito otázkami: a) predvídateľné územné plánovanie vo všetkých obciach, b) využívanie sociálnych sietí a internetu na komunikáciu medzi obecnými zastupiteľstvami a občanmi. Do partnerstiev by mali byť zapojené aj organizácie ako napríklad Transparency International. |
4.5. Inovatívne a zodpovedné verejné obstarávanie
4.5.1. |
Mestá disponujú značným potenciálom, pokiaľ ide o uplatňovanie inovatívnych prístupov – v tomto smere môžu byť priekopníkmi, a to nielen v oblasti verejného obstarávania. Je však dôležité spolupracovať s podnikateľskými inovačnými centrami a centrami na podporu podnikania, ako aj s organizáciami občianskej spoločnosti z EÚ, ako je napr. CEE Bankwatch Network. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam: a) využívania verejného obstarávania na podporu miestneho sociálneho hospodárstva, b) špecifických metód na podnecovanie miest, aby namiesto najlacnejších riešení uprednostňovali inovatívne verejné obstarávanie. |
4.6. |
Mestá sú súčasťou zložitých systémov, v rámci ktorých zabezpečujú širšie prímestské oblasti základnú podporu a zdroje, vďaka čomu môžu mestá fungovať a prosperovať. Je nevyhnutné zapojiť do činnosti partnerov z prímestských oblastí vrátane miestnych akčných skupín, a zabezpečiť tak cenné väzby medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, najmä pokiaľ ide o žiaduce partnerstvá medzi vidiekom a mestami. Mestá musia pri plánovaní svojho rozvoja brať do úvahy existujúce stratégie, ako sú napríklad makroregionálne stratégie a príslušné stratégie mikroregionálneho rozvoja. |
V Bruseli 17. februára 2016
Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Georges DASSIS
(1) http://ec.europa.eu/regional_policy/index.cfm/en/policy/themes/urban-development/agenda.
(2) Pozri príslušné dokumenty EHSV, Európskej rady, Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Výboru regiónov:
Ako posilniť účinné partnerstvá v oblasti riadenia politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 na základe osvedčených postupov (Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 1).
Zásada partnerstva pri uplatňovaní fondov spoločného strategického rámca – základy európskeho kódexu správania v oblasti partnerstva (Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 23).
Miestny rozvoj vedený komunitou (CLLD) ako nástroj politiky súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 pre miestny, vidiecky, mestský a prímestský rozvoj (Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 1).
Posilnenie participatívnych procesov a zapojenie miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020 (Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 1).
Posudzovanie konzultácií Európskej komisie so zainteresovanými stranami (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 57).
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+REPORT+A8-2015-0218+0+DOC+PDF+V0//SK
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52013IR6902.
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:c10237.
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex:32013R1303, článok 5 ods. 3 Európskeho kódexu správania pre partnerstvo.
(3) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv:c10237.
(4) Miestny rozvoj vedený komunitou (CLLD) ako nástroj politiky súdržnosti na obdobie 2014 – 2020 pre miestny, vidiecky, mestský a prímestský rozvoj (Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 1).
(5) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.press-releases.37475