EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0669
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL On the implementation of the European Energy Programme for Recovery
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie
/* COM/2014/0669 final */
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o realizácii Európskeho energetického programu pre oživenie /* COM/2014/0669 final */
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A
RADE o realizácii Európskeho energetického
programu pre oživenie I. POKROK V
REALIZÁCII PROGRAMU A ZÍSKANÉ SKÚSENOSTI Energetická
infraštruktúra a inovácie, ktoré sú hnacou silou Európskeho energetického programu
pre oživenie (EEPO), sú v súčasnosti rovnako dôležité ako v roku
2009, keď bol program vytvorený. Obe zohrávajú kľúčovú úlohu pri
zvyšovaní bezpečnosti dodávok, riešení súčasných a budúcich
cieľov v oblasti energetiky a zmeny klímy a dobudovaní vnútorného trhu. Nedávna
politická situácia na Ukrajine a v Rusku opäť poukázala na potrebu
zaistiť bezpečnosť dodávok plynu. Program EEPO už prispel k
zvýšeniu odolnosti EÚ prostredníctvom projektov ako spätný tok plynu, a to
najmä v porovnaní s predchádzajúcou plynovou krízou v roku 2009. Podpora
inovácií zo strany programu EEPO v odvetví výroby veternej energie na mori a
zachytávania a ukladania uhlíka (CCS) takisto významne prispela k
zlepšeniu využívania domácich zdrojov, ako je vietor alebo uhlie. Informácie o
súčasnom stave všetkých projektov EEPO sú k dispozícii na tomto odkaze: http://ec.europa.eu/energy/eepr/doc/cswd_project_2014.pdf Komisia vo
svojom nedávnom oznámení o európskej stratégii energetickej bezpečnosti,
ktoré prijala 28. mája 2014[1],
opätovne zdôraznila význam rozvoja kritickej infraštruktúry, pokiaľ ide o
posilnenie našej energetickej bezpečnosti. Infraštruktúra a inovácia budú
kľúčom k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky –
či už ide o aktuálne ciele 20/20/20 v oblasti energie z obnoviteľných
zdrojov, energetickej účinnosti a zníženia emisií skleníkových plynov,
alebo ciele, ktoré Komisia nedávno navrhla na rok 2030. Projekty v oblasti veternej
energie na mori v rámci programu EEPO, prostredníctvom ktorých sa už vyrába
elektrická energia, prispievajú k splneniu cieľov EÚ v oblasti
obnoviteľných zdrojov energie a zníženia emisií skleníkových plynov.
Projekty financované z prostriedkov Európskeho fondu pre energetickú
efektívnosť (fond EEE) prispievajú k energetickej účinnosti. Projekty
v oblasti zachytávania a ukladania CO2 sú nevyhnutné z hľadiska
včasného predvedenia technológie, ktorá je potrebná na nákladovo efektívne
znižovanie emisií skleníkových plynov a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo.
Infraštruktúra a inovácia takisto zohrávajú kľúčovú úlohu pri
dokončení vnútorného trhu s energiou a rozvoji prepojení, ktoré
ukončia izoláciu členských štátov od európskych plynárenských a
elektrických sietí. Európska rada v marci 2014 vyzvala k rýchlemu
vykonaniu všetkých opatrení zameraných na splnenie cieľa, ktorým je
prepojenie aspoň 10 % inštalovanej kapacity na výrobu elektriny v
prípade všetkých členských štátov[2].
Projekty programu EEPO už významne prispeli k dosiahnutiu tohto
cieľa. Projekty programu EEPO už významne prispeli
k cieľom EÚ a prebiehajúce projekty sú naďalej relevantné,
pokiaľ ide o novo navrhnuté ciele. Súčasná správa pre každú
časť programu EEPO uvádza, aký pokrok bol dosiahnutý pri realizácii
projektov a fondu EEE. Vychádza z údajov správy, ktorá bola prijatá v roku 2013[3], týka sa realizácie
projektov v období od októbra 2013 do 31. augusta 2014 a platieb realizovaných
v období od 1. júla 2013 do 31. augusta 2014. II. CELKOVÁ REALIZÁCIA PROJEKTU Zo 61 projektov bolo ku koncu roku 2013 po
technickej stránke úplne dokončených už 30 projektov a príjemcom bola
skutočne vyplatená celková suma 1 499 826 548 EUR. Rýchlosť platieb zostáva nízka, ale ako
možno vidieť v pracovnom dokumente útvarov Komisie (viď príloha),
väčšina projektov je dokončená a realizátori projektov predložia
žiadosti o konečnú platbu do konca tohto roka. To len potvrdzuje
ťažkosti s plánovaním takých veľkých a zložitých projektov.
Zložitosť použitých technológií, najmä v prípade integrácie elektriny
získanej z veternej energie na mori do siete a CCS, problémy
verejných orgánov na vládnej aj regulačnej úrovni s vypracovaním
vhodného regulačného rámca, nedostatočné prijatie zo strany
verejnosti, ako aj problémy spojené s otázkami životného prostredia
a verejného obstarávania, to všetko predstavovalo dodatočné prekážky
pre realizátorov projektov. Okrem toho postup udeľovania povolení je
zdrojom mnohých zdržaní. Doposiaľ bolo vrátených
42 miliónov EUR nespotrebovaných finančných prostriedkov
z nemeckého projektu CCS. V súvislosti s ukončenými projektmi v
oblasti elektrickej a plynárenskej infraštruktúry bola zrušená viazanosť
prostriedkov vo výške 12 miliónov EUR. To sa čiastočne
vysvetľuje skutočnosťou, že konečné náklady boli nižšie ako
pôvodne odhadované náklady. 1. Plynárenská a elektrická infraštruktúra Z podprogramu EEPO pre infraštruktúru sa
podporuje 44 projektov v troch hlavných oblastiach činností. Projekty sa v každom členskom štáte
realizujú prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav alebo
realizátorov projektu. Vyčlenila sa suma vo výške
2,268 miliardy EUR, z ktorej sa do apríla 2014 príjemcom
vyplatilo 897 973 693 EUR, t. j. 40 %. Platby podliehajú
pevnému záväzku realizátorov realizovať projekt prostredníctvom konečného
investičného rozhodnutia. Projekty sa týkajú troch oblastí: - Plynárenská infraštruktúra a projekty
ukladania: infraštruktúra na prepravu plynu a obchodovanie s ním
v celej EÚ sa musí ďalej integrovať budovaním chýbajúcich
prepojení medzi členskými štátmi. Pokračovať by mala ďalšia
diverzifikácia energetických zdrojov a trás EÚ vrátane skvapalneného
zemného plynu (LNG). - Projekty spätného toku plynu: počas krízy v dodávkach plynu
medzi Ruskom a Ukrajinou v roku 2009 ostala väčšina
členských štátov strednej a východnej Európy bez plynu nie pre
nedostatok plynu v Európe, ale pretože existujúca infraštruktúra nemala
technické vybavenie a kapacity na obrátenie tokov plynu zo smeru
východ – západ na smer západ – východ. Financovaním
z programu EEPO sa podporilo riešenie tohto problému a spätné toky
plynu sú v súčasnosti v strednej a východnej Európe
k dispozícii. Medzi najvýznamnejšie príklady dokončených projektov
patria 4 projekty v Rakúsku, ktoré poskytujú všetkým susedným krajinám lepší
prístup k rakúskym zásobníkom plynu v meste Baumgarten; 2 projekty na Slovensku
zabezpečujúce obojsmerný tok plynu medzi Slovenskom a Českou
republikou a medzi Slovenskom a Rakúskom a zlepšený prístup k podzemnému
zásobníku zemného plynu na Slovensku; 3 projekty v Českej republike na
zvýšenie prenosovej kapacity v smere zo severozápadu na východ a jeden projekt
v Maďarsku, ktorý umožňuje bezpečný tok plynu v smere
západ-východ, t. j. z Maďarska do Rumunska. - Projekty elektrickej infraštruktúry:
integrácia rastúceho množstva elektriny z rôznych obnoviteľných
zdrojov si vyžaduje veľké investície do novej infraštruktúry. Viaceré
členské štáty sú okrem toho stále „energetickými ostrovmi“, pretože sú zle
pripojené k svojim susedom a vnútornému trhu s energiou. 1.1 Doterajší pokrok K dnešnému dňu bolo dokončených 27
zo 44 projektov infraštruktúry (v porovnaní s 19 na začiatku
roka 2013) a v prípade 4 projektov bolo zastavené financovanie. V odvetví
elektriny bolo dokončených 7 projektov. Zostávajúcich
5 projektov postupuje dobre, pričom u niektorých projektov sa
očakáva dokončenie v priebehu tohto roka alebo najneskôr do roku
2015. V odvetví plynárstva bolo dokončených 20 projektov, 8 postupuje
podľa harmonogramu a 4 projekty sa nachádzajú vo fáze ukončenia.
Väčšina projektov týkajúcich sa spätného toku a prepojení
(12 zo 14 projektov) v strednej a východnej Európe
bola dokončená. Vďaka finančným prostriedkom programu EEPO
bolo možné zabezpečiť financovanie projektov a teda ich
realizáciu bez oneskorenia. Zvýšila sa tým bezpečnosť
a spoľahlivosť plynárenskej siete, bezpečnosť dodávok
a diverzifikácia a boli odstránené kritické prekážky. Poukázať možno na niekoľko
príkladov: Z finančných prostriedkov programu EEPO sa zabezpečil a
zrýchlil nárast cezhraničných plynových kapacít medzi Francúzskom a
Belgickom. V Belgicku boli vybudované dve nové kompresorové stanice (Berneau a
Winksele), ktoré sú už v prevádzke. Na francúzskej strane prebehlo verejné
obstarávanie na dobudovanie plynovodu pre úseky Pitgam-Nedon a
Cuvilly-Dierrey-Voisines a v súčasnosti prebiehajú príslušné stavebné
práce. Z finančných prostriedkov programu
EEPO bolo možné posilniť a rozšíriť dánsku prepravnú sústavu s
cieľom umožniť zvýšenie dodávok zemného plynu do Švédska a dovoz
plynu z Nemecka prostredníctvom prepojovacieho bodu Ellund. Vďaka tomuto
projektu bude v budúcnosti možné dodávať nórsky plyn zákazníkom v strednej
Európe a v regióne Pobaltia z možných trás z Nórska cez Dánsko. Dokončenie dvoch elektrických prepojení
medzi Portugalskom a Španielskom v roku 2011 v regiónoch Douro
a Algarve pomohlo zlepšiť prepojenie obnoviteľných zdrojov
energie. Finančné prostriedky z programu EEPO výrazne prispeli
k modernizácii a rozšíreniu portugalskej siete a v konečnom
dôsledku k zvýšeniu cezhraničných kapacít so Španielskom. Vďaka finančným
prostriedkom programu EEPO bolo možné vytvoriť prvé elektrické
prepojenie medzi Spojeným kráľovstvom a Írskom. Toto prepojenie
prispelo k zvýšeniu kapacity elektrického prepojenia a umožnilo
prípadnú integráciu veternej energie na mori, čím posilnilo
bezpečnosť dodávok a diverzifikáciu zdrojov energie pre Írsko. Tri projekty EEPO v regióne Pobaltia sú zamerané na zlepšenie
fungovania vnútorného trhu s energiou a zabezpečenie rovnakých
podmienok na trhu. Tieto projekty po dokončení výrazne prispejú
k posilneniu bezpečnosti dodávok, možnosti obchodovania
s elektrinou a zníženiu potreby dovozu elektriny do regiónu. V tejto
súvislosti finančné prostriedky z programu EEPO prispeli k urýchleniu
vybudovania podmorského elektrického prepojenia medzi Estónskom a Fínskom
(Estlink2), ktoré bolo uvedené do prevádzky v marci 2014. EstLink2 je dôležitým
spojovacím článkom z hľadiska integrácie budúceho trhu s elektrickou
energiou medzi pobaltskými členskými štátmi a spoločnosťou Nord
Pool Spot. Estlink2 okrem toho zvýši spoľahlivosť baltského
energetického systému a zároveň zníži jeho závislosť na dodávkach
elektrickej energie z Ruska. Napriek určitému pokroku však štyri
projekty v plynárenskom odvetví čelili veľkým ťažkostiam a
v priebehu roka 2014 budú ukončené. Týka sa to projektov Nabucco, Galsi,
Poseidon a projektu spätného toku v Rumunsku. V prípade prvých troch menovaných
projektov neboli výsledky obchodných rokovaní o dodávkach plynu pozitívne.
Posledný menovaný projekt nebolo možné realizovať z technických dôvodov.
1.2 ZÍSKANÉ SKÚSENOSTI Pokiaľ ide o projekty v oblasti
elektrickej a plynárenskej infraštruktúry, zaznamenal sa výrazný pokrok.
Veľká väčšina týchto projektov (40 zo 44 projektov) je buď
dokončená, alebo napreduje podľa plánu. U niektorých projektov
bol konečný termín realizácie predĺžený (pozri pracovný dokument
útvarov Komisie). Program EEPO konkrétne zlepšuje spôsob, akým
funguje vnútorný trh, tým, že poskytuje prepojenia medzi západnými
a východnými časťami EÚ a zvyšuje bezpečnosť
dodávok príslušnej krajiny a regiónov. Dosiahlo sa niekoľko
významných míľnikov: projekty spätného toku plynu fungujú a zabránili
kríze v dodávkach plynu počas nedávneho chladného obdobia vo februári
2012. Podporené projekty v elektroenergetike predstavujú silný podnet na
dobudovanie vnútorného trhu. Projekty elektrickej siete prispejú
k absorbovaniu elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov.
Dokončenie celoeurópskeho systému energetickej infraštruktúry napreduje aj
vďaka odstráneniu prekážok a postupnej integrácii „energetických
ostrovov“, ako sú tri pobaltské štáty, Pyrenejský polostrov, Írsko, Sicília
a Malta. V súčasnosti je predpoklad, že
väčšina z 13 prebiehajúcich projektov by sa mala dokončiť
počas rokov 2014 a 2015, zatiaľ čo do roku 2017 bude
prebiehať len niekoľko projektov. Z posúdenia programu EEPO vyplynulo, že
dôvodmi oneskorení niektorých projektov boli najmä postupy na udeľovanie
povolení, regulačné ťažkosti v prípade cezhraničných projektov a
nedostatočná obchodná životaschopnosť. V tejto súvislosti program
EEPO podporuje rozvoj európskej politiky v oblasti energetickej infraštruktúry,
ktorá je hlavnou prioritou energetickej politiky. Usmernenia pre transeurópsku
energetickú infraštruktúru[4]
poskytujú opatrenia na včasné vypracovanie projektov spoločného
záujmu v ôsmich prioritných koridoroch. Konkrétne projekty spoločného
záujmu sú oprávnené využiť zrýchlené postupy (max. tri a pol roka) na
získanie povolení, regulačné stimuly s cieľom uľahčiť
realizáciu cezhraničných projektov a môžu byť oprávnené na získanie
finančných prostriedkov z Nástroja na prepájanie Európy[5]. 2. Projekty
veternej energie na mori 2.1 Doterajší pokrok Podprogram EEPO pre veternú energiu na mori
pozostával z 9 projektov, pričom 565 miliónov EUR podpory bolo rozdelených
medzi dve hlavné oblasti činností: ·
rozsiahle testovanie, výrobu a rozmiestňovanie
inovačných turbín a základových štruktúr na mori (6 projektov) a ·
rozvoj modulárnych riešení sieťovej integrácie
veľkých objemov výroby elektrickej energie z vetra (3 projekty). Tri z týchto projektov boli dokončené a
jeden bol ukončený predčasne. Celkovo bolo vyplatených
226 981 500 EUR. 2.2 Doterajší pokrok podľa odvetvia
2.2.1 Pokrok v oblasti inovačných turbín a základových štruktúr na
mori Od uverejnenia poslednej správy boli úspešne
dokončené ďalšie 2 projekty, Bard I a Borkum West II. Výsledkom
týchto dvoch projektov spolu s už dokončeným projektom Thornton Bank je
dodatočných 925 MW veternej kapacity uvedenej do prevádzky vďaka
financovaniu z programu EEPO. Ďalší projekt, Nordsee Ost, napreduje
podľa plánu a veterná farma by mala byť uvedená do prevádzky do konca
roka 2014. Zvyšné dva projekty, veterná farma na mori pri
meste Aberdeen – stredisko využívania veternej energie a Global Tech I, majú
významné ťažkosti s realizáciou. V Aberdeene sa realizácia oneskorila
kvôli ťažkostiam so získaním povolení týkajúcich sa plánovania a
konečné investičné rozhodnutie by sa podľa najoptimistickejších
odhadov malo prijať v druhom štvrťroku 2015 (s plánovaným
dokončením v roku 2018). Projekt Global Tech získal povolenie, avšak na
dosiahnutie významného pokroku potrebuje spoluinvestora. Komisia bude naďalej
dôkladne monitorovať situáciu a ak sa v priebehu nasledujúcich 12 mesiacov
nedosiahne uspokojivý pokrok, projekty ukončí. 2.2.2 Pokrok v oblasti sieťovej
integrácie veternej energie Jeden z projektov, HVDC Hub, bol
ukončený. Dva zvyšné projekty, Kriegers Flak a Cobra Cable, delí od
realizácie ešte niekoľko rokov. V prípade Kriegers Flak navrhovatelia projektu
dostali ponuky v rámci tendrov požadovaných na výstavbu projektu. Cena ponúk na
niektoré kľúčové technologické komponenty boli podstatne vyššia než
cena, ktorá bola zahrnutá do rozpočtu. To navrhovateľov prinútilo
prehodnotiť návrh projektu s cieľom znížiť náklady. Projekt sa v
súčasnosti posudzuje a Komisia čaká na návrh zmeny projektu, ako aj
jeho trvania. Následne skontroluje, či je návrh v súlade s programom EEPO.
V prípade, že to tak je, budú vypísané nové tendre na niektoré komponenty ešte
predtým, ako sa prijme konečné investičné rozhodnutie. V prípade projektu Cobra Cable sa od
uverejnenia poslednej správy dosiahol výrazný pokrok. Dohoda o grante bola
zmenená a akcia bola predĺžená do decembra 2017. Navrhovatelia po podpise
dodatku požiadajú o potrebné povolenia a vyhlásia výzvy na predkladanie ponúk,
aby bolo možné prijať konečné investičné rozhodnutie v druhom
štvrťroku 2016. Prepojenie by malo byť v prevádzke o dva roky neskôr. 3. Zachytávanie a ukladanie oxidu
uhličitého (CCS) Podprogram EEPO pozostával zo 6
projektov, ktoré získali 1 miliardu EUR na podporu plného procesu zachytávania,
dopravy a ukladania oxidu uhličitého. Situácia k
30. aprílu 2014: Jeden projekt sa dokončil a jeho
výsledkom je vybudovanie prevádzkyschopných pilotných zariadení na
zachytávanie, dopravu a ukladanie CO2. Tri projekty boli ukončené
predčasne. Dva projekty stále prebiehajú. Celkovo bolo vyplatených
374 871 355 EUR. Pokrok v oblasti CCS Časť projektu Compostilla, na ktorý
sa vzťahuje grant z programu EEPO, bola dokončená v októbri
2013, vďaka čomu sa podarilo úspešne vybudovať tri pilotné
zariadenia na zachytávanie, dopravu a ukladanie CO2. Výsledky testov vykonaných
v pilotných zariadeniach a iných prípravných prác prispeli k výmene poznatkov v
rámci siete projektov CCS[6],
ktorá uverejnila aj správu o projekte. Navrhovateľ sa následne rozhodol
nepokračovať s výstavbou demonštračného zariadenia, na ktoré by
sa nevzťahoval grant z programu EEPO. Pilotné zariadenia, ktorých
prevádzku bude financovať španielska vláda, budú naďalej slúžiť
ako veľmi užitočné testovacie zariadenia a zároveň budú
ponúkať svoje služby na trhu[7].
Zvyšné dva projekty, ROAD (Holandsko) a Don
Valley (Spojené kráľovstvo), naďalej čelia značným
ťažkostiam pri získavaní finančných prostriedkov potrebných na
výstavbu a prevádzku. V rámci projektu Don Valley sa dosiahol
značný pokrok v príprave výstavby infraštruktúry na dopravu a ukladanie
CO2 v slanej vodonosnej vrstve. Budúcnosť projektu však plne závisí od
získania prevádzkovej podpory z programu Spojeného kráľovstva „Contract
for Difference“. Vláda Spojeného kráľovstva v auguste 2014 uverejnila
politický dokument, v ktorom opisuje svoje ďalšie kroky, pokiaľ ide o
možné návrhy CCS v rámci programu „Contract for Difference“ vhodné pre projekty
CCS, ako je Don Valley. Komisia bude pokračovať v rokovaniach s
navrhovateľmi projektu a vládou Spojeného kráľovstva o harmonograme
projektu a vyhliadkach na dosiahnutie kladného konečného investičného
rozhodnutia. V prípade projektu ROAD je nedostatok
finančných prostriedkov, vyvolaný predovšetkým nízkou cenou CO2, potrebné
vykompenzovať doplnkovým financovaním. Európska komisia vynaložila
značné úsilie, aby spojila dotknuté členské štáty, ktoré uznávajú
potenciál projektu, priemyselných partnerov a Nórsko s cieľom nájsť
riešenie. Medzi navrhovanými riešeniami bolo predfinancovanie projektu
zainteresovanými stranami a využitie financovania z programu Horizont 2020 ako
pákového efektu na získanie doplnkového financovania zo strany členských
štátov pre prevádzkovú fázu projektu. Riešenie súčasného nedostatku
finančných prostriedkov pre projekt ROAD je potrebné nájsť do 31.
decembra 2014, keď sa končí súčasná dohoda o grante v rámci
programu EEPO. III EURÓPSKY FOND PRE ENERGETICKÚ EFEKTÍVNOSŤ
(FOND EEE) Fond EEE bol zriadený v júli 2011 s príspevkom EÚ vo výške 146,3
milióna EUR na podporu projektov v oblasti energetickej efektívnosti.
Súčasťou príspevku EÚ je 125 miliónov EUR na fond, 20 miliónov EUR na
grantový nástroj technickej pomoci a približne 1,3 milióna EUR na činnosti
zamerané na zvyšovanie informovanosti. Fond EEE má v súčasnosti celkovo k
dispozícii 265 miliónov EUR[8]. Odvtedy, ako bolo v novembri 2013 schválené priebežné hodnotenie ako
súčasť poslednej výročnej správy EEPO, bolo schválených
ďalších 7 projektov. Z fondu bolo celkovo vyčlenených 219 miliónov
EUR na 13 projektov, predovšetkým v oblasti energetickej efektívnosti. Celý príspevok EÚ do fondu (125 miliónov EUR) bol teda úspešne
pridelený na investície do projektov do 31. marca 2014, ako sa vyžaduje v
nariadení[9].
1. Doterajší pokrok Fond Na konci roku 2013 fond podpísal svoju druhú
kapitálovú investíciu do zariadenia kombinovanej výroby elektriny a tepla v
meste Rennes (Rennes Biomass Energie), ktorou opakuje svoju prvú investíciu v
meste Orléans (obe vo Francúzsku). Fond EEE takisto uzavrel svoje prvé
partnerstvo s finančnou inštitúciou – nástroj ekologického financovania s
rumunskou bankou „Banca Transilvania“ na poskytovanie malých pôžičiek
verejným orgánom v Rumunsku spolu s technickou pomocou pre projekty v oblasti
energetickej efektívnosti. Úplný zoznam schválených a podpísaných projektov
tvorí prílohu k tejto správe. Technická pomoc Z rozpočtu grantového nástroja technickej
pomoci (20 mil. EUR) bolo financovaných 20 projektov, pričom prostriedky
boli určené na pomoc pri ich štruktúrovaní. Približne 2,2 milióna EUR z
tohto balíka zostane nepridelených. Možno to vysvetliť skutočnosťou,
že väčšina doteraz financovaných projektov nepotrebovala technickú pomoc.
Už prvé projekty identifikované v počiatočnej fáze fondu mali vyššiu
úroveň rozpracovanosti a zrelosti umožňujúcu čeliť
časovému obmedzeniu a dosiahnuť cieľ oživenia, o ktorom sa
hovorí v nariadení. V roku 2013 bola technická pomoc okrem iného poskytnutá
verejným orgánom v meste Ringkøbing-Skjern (Dánsko) na vypracovanie projektu
biomasy, regiónu Rhône-Alpes (Francúzsko) na prípravu programu renovácie
školských budov, združeniu Ore Valley Housing na vypracovanie systému
centralizovaného zásobovania teplom a mestu Elche (Španielsko) na vypracovanie
programu verejného osvetlenia a renovácie budov. Činnosti zamerané na zvyšovanie
informovanosti Európske odborné centrum pre verejno-súkromné
partnerstvá (EPEC)[10]
dokončilo informačnú kampaň zameranú na 3 aspekty: podporu
uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti v členských štátoch,
optimálne využívanie štrukturálnych a kohéznych fondov na podporu energetickej
účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie a šírenie informácií o
nedávnych politických zmenách a prioritách viacročného finančného
rámca 2014 – 2020 (VFR). Na základe prípravy rôznych infolistov a stratégií pre
danú krajinu boli v rôznych členských štátoch organizované osobitné
semináre a nadväzujúce činnosti. 2.
Hlavné závery a výhľad Fond úspešne splnil svoj cieľ, ktorým bolo prideliť celý
príspevok EÚ do konca investičného obdobia stanoveného v nariadení a
poskytnúť inovatívne riešenia financovania projektov v oblasti
energetickej efektívnosti. Technická pomoc sa osvedčila ako užitočná
na podporu verejných orgánov pri príprave ich projektov, ktoré budú následne
financované z fondu. Fond EEE bude naďalej hľadať vyvážený prístup
investovania a rozširovať svoju územnú pôsobnosť, aby dokázal
uspokojiť rôzne potreby európskych miestnych a regionálnych orgánov
verejnej správy. Fond od svojho založenia postupne dosahoval solídne výsledky v
oblasti ziskových investícií (čistý zisk v roku 2013) a teraz bude aktívne
hľadať ďalších hlavných investorov na posilnenie pákového efektu
príspevku EÚ.
IV
Celkové závery Program EEPO
dosiahol dobré výsledky. Väčšina projektov bola dokončená, najmä
pokiaľ išlo o projekty prepojení. Prepojenia zvyšujú odolnosť EÚ
voči krízam týkajúcim sa bezpečnosti dodávok a zároveň prispievajú
k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy. Aj fond EEE bol
úspešný: bol založený komerčný fond, ktorý bude pokračovať v
poskytovaní finančných riešení a dosahovaní zisku pokrývajúceho
administratívne výdavky, dividendy a úhrady nákladov na založenie. Najproblematickejšou
je oblasť CCS. Ako už bolo uvedené v predchádzajúcich správach, svoju
úlohu pri tom zohrávajú mnohé rôzne faktory, z ktorých najvýznamnejší je zmena
obchodného prípadu pre technológie od začiatku programu EEPO. Komisia aj
naďalej vynakladá všetko politické úsilie na podporu rozvoja zvyšných
dvoch projektov; ich úspech však závisí od úsilia súkromných investorov a vlád.
Aj keď
realizácia programu v niektorých oblastiach bola pomalšia, než sa
očakávalo, vo všeobecnosti to bolo z dôvodov, na ktoré Komisia nemala
priamy dosah. K oneskoreniam prispeli problémy so získaním povolení (napr.
projekt Aberdeen), náklady na inovačné technológie (napr. projekt Kriegers
Flak), regulačné novinky na vnútroštátnej úrovni (napr. projekt Cobra
Cable) a získavanie finančných prostriedkov. Bez ohľadu
na tieto oneskorenia však hodnota rozsiahlej infraštruktúry, inovačných
technológií a inovačného financovania EÚ pri dosahovaní cieľov EÚ v
oblasti bezpečnosti dodávok, vnútorného trhu a cieľov v oblasti zmeny
klímy ostáva vysoká. Túto skutočnosť zdôraznila Rada a Európsky
parlament, keď v rámci nového finančného rámca zvýšili finančné
prostriedky EÚ na energetickú infraštruktúru a inovácie pre Nástroj na prepájanie
Európy, program Horizont 2020 a štrukturálne fondy. Dokončenie
zostávajúcich projektov EEPO bude dopĺňať tieto programy a
zároveň poskytne cenné skúsenosti, na ktorých bude možné stavať pri
ich realizácii. [1] COM(2014) 330 final. [2] V Európskej stratégii energetickej bezpečnosti sa navrhuje
rozšírenie tohto cieľa na 15 % do roku 2030. [3] COM(2013) 791 final. [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku
energetickú infraštruktúru (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013,
s. 39). [5] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
1316/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy (Ú.
v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129). [6] http://ccsnetwork.eu/ [7] http://www.ciuden.es/index.php/en/tecnologias/instalaciones. [8] Ďalšie investície do fondu pochádzajú zo
zdrojov Európskej investičnej banky (75 mil. EUR), Cassa Depositi e
Prestiti SpA (60 mil. EUR) a investičného správcu Deutsche Bank (5 mil.
EUR). [9] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 1233/2010 z 15. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie (ES) č. 663/2009, ktorým sa ustanovuje program na podporu
oživenia hospodárstva udelením finančnej pomoci Spoločenstva na
projekty v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 346, 30.12.2010,
s. 5). [10] EPEC je spoločná iniciatíva EIB, Európskej komisie a
členských štátov EÚ a kandidátskych krajín. EPEC pomáha
posilňovať kapacity verejného sektora pri uzatváraní
verejno-súkromných partnerstiev (PPP). http://www.eib.org/epec/. PRÍLOHA 1 Platby
v rámci programu EEPO Celková výška platieb na projekty EEPO (EUR) k 31. augustu 2014: Rozpočtový riadok || Rok || Spolu Prepojenia || 2010 || 360 855 255,05 || 2011 || 224 168 978,21 2012 || 129 803 680,81 2013 || 126 931 210,31 2014 || 56 214 568,83 Spolu |||| 897 973 693,21 CCS || 2010 || 193 746 614,74 2011 || 192 003 911,76 2012 || – 5 616 118,92 2013 || 26 844 338,79 2014 || – 32 107 391,30 Spolu |||| 374 871 355,07 VETERNÁ ENERGIA NA MORI || 2010 || 146 307 027,84 || 2011 || 41 300 324,67 2012 || 15 624 303,94 2013 || 11 990 156,27 2014 || 11 759 687,45 Spolu |||| 226 981 500,17 Európsky fond energetickej účinnosti |||| || 2011 || 30 000 000,00 || 2012 || 934 251,15 2013 || 24 892 026,95 2014 || 32 333 453,99 Spolu || || 88 159 732,09 Celkový súčet || 2010 || 700 908 897,63 2011 || 487 473 214,64 || 2012 || 140 746 116,98 2013 || 190 657 732,32 2014 || 68 200 318,97 Spolu || || 1 587 986 280,54 Príkazy na vymáhanie boli odpočítané od platieb