This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32012D0278
2012/278/EU: Commission Decision of 23 May 2012 terminating the anti-subsidy proceeding concerning imports of certain stainless steel fasteners and parts thereof originating in India
2012/278/EÚ: Rozhodnutie Komisie z 23. mája 2012 o ukončení antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
2012/278/EÚ: Rozhodnutie Komisie z 23. mája 2012 o ukončení antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
Ú. v. EÚ L 134, 24.5.2012, p. 31–36
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
24.5.2012 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 134/31 |
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. mája 2012
o ukončení antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
(2012/278/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 14,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Dočasné opatrenia
(1) |
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) uložila nariadením (EÚ) č. 115/2012 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii (ďalej len „India“ alebo „príslušná krajina“). |
(2) |
Konanie sa začalo 13. mája 2011 (3) na podnet, ktorý podal 31. marca 2011 Európsky inštitút pre priemyselné spojovacie materiály (European Industrial Fasteners Institute – EIFI) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí v Únii. |
(3) |
Ako sa uvádza v odôvodnení 21 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
1.2. Následný postup
(4) |
Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných vyrovnávacích opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia. |
(5) |
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili. |
(6) |
Následne boli všetky strany informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo ukončiť antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov a ich častí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii a uvoľniť sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia. |
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(7) |
Následne po konečnom zverejnení jedna strana zopakovala svoje pripomienky týkajúce sa vymedzenia príslušného výrobku a podobného výrobku, ktoré je uvedené v odôvodneniach 22 a 23 dočasného nariadenia, keď tvrdila, že určité typy výrobku by mali byť v rámci tohto prešetrovania vylúčené z vymedzenia výrobku. |
(8) |
Prešetrovaním sa však potvrdilo, že opis príslušného výrobku a podobného výrobku sa vzťahuje na rôzne typy výrobku a že tieto rôzne typy výrobku majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a konečné použitia, a preto patria do rovnakej kategórie výrobku. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
(9) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku a podobného výrobku, odôvodnenia 22 a 23 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(10) |
V odôvodnení 24 dočasného nariadenia sa odkazuje na tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie subvencií:
|
(11) |
Výrobné odvetvie Únie vyjadrilo pochybnosti, či Komisia nezabudla zohľadniť viacero systémov subvencovania, a preto sa domnievalo, že sa podcenil význam subvencií, o ktorých sa zistilo, že ich indickí výrobcovia dostali. |
(12) |
V reakcii na túto skutočnosť je potrebné poznamenať, že podnet obsahoval veľký počet celoštátnych a miestnych systémov subvencovania, ktoré boli zahrnuté do dotazníka pre vyvážajúcich výrobcov v Indii a ktoré Komisia prešetrovala. Avšak iba v prípade systémov uvedených v odôvodnení 10 sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia, ktorých sa prešetrovanie týkalo a ktorí boli zaradení do vzorky, dostali subvencie. |
(13) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, odôvodnenia 24 až 27 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
(14) |
Neboli doručené žiadne pripomienky týkajúce sa FPS a oslobodenia od dane z elektrickej energie. Pokiaľ ide o DEPBS, AAS, EPCGS a ECS, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia poskytli podrobné pripomienky. Väčšina týchto pripomienok sa týkala výpočtu subvenčných súm a niektoré pripomienky viedli k miernym úpravám v týchto výpočtoch. Celkové závery týkajúce sa týchto systémov však neboli týmito pripomienkami ovplyvnené, a týmto sa potvrdzujú. Boli tiež doručené pripomienky týkajúce sa EOUS. Pri zohľadnení vplyvu takých pripomienok týkajúcich sa EOUS, ako je zhrnuté v odôvodneniach 13 až 19 ďalej, nie je potrebné podrobne opakovať ďalšie pripomienky doručené v súvislosti s vyššie uvedenými štyrmi systémami. |
3.2. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
3.2.1. Všeobecne
(15) |
Malo by sa pripomenúť, že ako sa tiež uvádza v bode 3.5 dočasného nariadenia, základnou povinnosťou jednotky orientovanej na vývoz, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu 2004 – 2009, je dosiahnutie čistých devízových (net foreign exchange, NFE) príjmov, t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozu musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. V zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju produkciu tovaru alebo služieb, môžu byť založené v rámci EOUS. Spoločnosti so statusom jednotky orientovanej na vývoz zasa majú nárok na viaceré úľavy uvedené v odôvodnení 71 dočasného nariadenia. Tieto úľavy predstavujú finančnú pomoc vlády Indie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, ktorými sa udeľuje výhoda jednotkám orientovaným na vývoz. Zo zákona sú podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. |
(16) |
V dočasnom nariadení sa uvádza, že EOUS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa prísne pravidlá stanovené písmenách h) a i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Skutočne nebolo možné dospieť k záveru, že by vláda Indie mala zavedený kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či a v akom množstve sa vstupy zaobstarané bez cla a/alebo bez dane z predaja spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (pozri bod 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla bod 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Cieľom zavedeného kontrolného systému je monitorovať plnenie povinnosti dosiahnutia čistých devízových príjmov, a nie spotrebu dovozu v súvislosti s výrobou vyvážaného tovaru. |
(17) |
Po dočasnom zverejnení neboli vznesené žiadne podstatné argumenty proti vyššie opísanej povahe EOUS, najmä pokiaľ ide o neexistenciu účinného kontrolného systému a možnú uplatniteľnosť vyrovnávacích opatrení. Preto sa závery týkajúce sa EOUS, tak ako sú zhrnuté v odôvodneniach 78 až 81 dočasného nariadenia, týmto potvrdzujú. |
3.2.2. Podanie spoločnosti Viraj Profiles Limited
(18) |
Jedinou do vzorky zaradenou stranou so statusom jednotky orientovanej na vývoz bola spoločnosť Viraj Profiles Limited (ďalej len „Viraj“). Sadzba subvencie jednotky orientovanej na vývoz zistená v predbežnej fáze v prípade tohto výrobcu bola 2,73 % v porovnaní s celkovou sadzbou subvencie 3,2 %. Z hľadiska objemu predstavovala spoločnosť Viraj 87 % indického vývozu do Únie. |
(19) |
Ako sa už uvádza v odôvodnení 77 dočasného nariadenia, spoločnosť Viraj predložila podrobné pripomienky k systému. Príslušný vyvážajúci výrobca tvrdil, že subvencia vypočítaná v rámci systému nie je v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia, podľa ktorého výška vyrovnávacieho cla nesmie byť vyššia ako výška napadnuteľných subvencií, ktoré spoločnosť skutočne dostala. Preto tvrdil, že celková sadzba subvencie v prípade danej spoločnosti je nižšia ako 2 %, t. j. pod hranicou de minimis. Spoločnosť na podporu svojho tvrdenia predložila podrobné účtovné údaje. |
(20) |
Toto tvrdenie bolo podrobené náležitej analýze. Podrobné účtovné údaje poskytnuté spoločnosťou Viraj v jej podaniach by mohli súvisieť s účtovnými údajmi overenými počas overovacej návštevy, a tieto údaje naznačujú, že sa skutočne pripísal príliš veľký význam napadnuteľnej výhode, ktorú spoločnosť dostala počas obdobia prešetrovania. Preto sa tomu zodpovedajúcim spôsobom vykonal nový výpočet vyrovnávacieho cla pre spoločnosť Viraj. |
(21) |
Následne sa vykonal nový výpočet sadzby subvencie v rámci EOUS pre spoločnosť Viraj, a táto sadzba je s konečnou platnosťou stanovená na 0,44 %. Celková sadzba subvencie spoločnosti Viraj vrátane sadzby subvencie pre EPCGS (po novom výpočte na úrovni 0,05 %), ECS (po novom výpočte na úrovni 0,12 %) a systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (0,09 %) bola s konečnou platnosťou stanovená na 0,7 %, t. j. pod hranicou de minimis. |
3.2.3. Pripomienky výrobného odvetvia Únie ku konečnému zverejneniu
(22) |
Následne po konečnom zverejnení výrobné odvetvie Únie predložilo pripomienky, v ktorých tvrdilo, že nové výpočty uskutočnené v súvislosti s výhodami v rámci EOUS prijatými spoločnosťou Viraj neboli odôvodnené a správne. Tvrdilo, že analýza Komisie bola neúplná, nebola v súlade so spôsobom, akým inštitúcie zvyčajne vyrovnávajú tento systém, a že v nej neboli zohľadnené ďalšie možné situácie, v rámci ktorých spoločnosť Viraj v súvislosti s bezcolným dovozom mohla prípadne nenáležite postupovať. Okrem toho výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že posledné predloženie pripomienok spoločnosti Viraj, ktoré nemajú dôverný charakter, k dočasnému zverejneniu znamenalo vážne poškodenie práva výrobného odvetvia Únie na obhajobu. |
(23) |
Pokiaľ ide o nový výpočet subvenčného rozpätia spoločnosti Viraj, malo by sa objasniť, že tento vyvážajúci výrobca preukázal, že stanovené dočasné vyrovnávacie clo bolo vyššie ako suma napadnuteľných skutočne prijatých subvencií. Spoločnosť skutočne preukázala, že rozsah prípadného ušlého cla bol v predbežnej fáze nadhodnotený, a preto bolo nutné vykonať v konečnom výpočte tomu zodpovedajúcu opravu. Bolo by to v rozpore s ustanoveniami článku 3 základného nariadenia, ak by sa prijali vyrovnávacie opatrenia na určité finančné príspevky, ktoré zjavne a nepochybne nemožno považovať za poskytnutie akejkoľvek výhody spoločnosti Viraj. Stále sa však usudzuje, že v súvislosti s určitými transakciami sa v rámci systému poskytli príslušnej spoločnosti špecifické subvencie, na ktoré by sa mali uplatniť vyrovnávacie opatrenia. Takýto postup je preto v plnom súlade so spôsobom, ako inštitúcie v minulosti uplatňovali vyrovnávacie opatrenia v súvislosti s daným systémom. Tomu zodpovedajúcim spôsobom je revízia subvenčného rozpätia v rámci EOUS v plnom súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia. |
(24) |
Pokiaľ ide o údajné porušenie práva výrobného odvetvia Únie na obhajobu, malo by sa poznamenať, že pripomienky spoločnosti Viraj týkajúce sa výpočtu subvencie v rámci EOUS boli zahrnuté aj do dvoch podaní nedôvernej povahy predložených pred uložením dočasných opatrení, ako aj do dvoch neskorších podaní nedôvernej povahy. V tejto súvislosti bolo prvé a zásadné podanie, ktoré viedlo Komisiu k uskutočneniu hĺbkovej analýzy danej problematiky a nakoniec k prehodnoteniu jej stanoviska, predložené v decembri 2011 a odkazovalo naň už odôvodnenie 77 dočasného nariadenia. Všetky uvedené dokumenty boli bez odkladu zahrnuté do spisu na nahliadnutie zainteresovaným stranám. Pripomienky spoločnosti Viraj k dočasnému zverejneniu obsahovali len zhrnutie stanoviska, ktoré spoločnosť zaujala už v predošlých podaniach. Zatiaľ čo nedôverná verzia pripomienok spoločnosti Viraj k dočasnému zverejneniu bola skutočne spoločnosťou podaná v neskorej fáze, Komisia ich bez odkladu sprístupnila výrobnému odvetviu Únie, ktorému sa udelila dodatočná lehota, aby k nim predložilo svoje pripomienky. |
(25) |
Na základe uvedených skutočností sa tvrdenia výrobného odvetvia Únie museli zamietnuť. |
3.2.4. Iné otázky týkajúce sa subvencovania
(26) |
Boli tiež doručené pripomienky týkajúce sa výpočtu subvenčného rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky a výpočtu zvyškového subvenčného rozpätia. Okrem toho jediný vyvážajúci výrobca, ktorý požiadal o individuálne preskúmanie, trval na vybavení svojej žiadosti. Vzhľadom na závery vyvodené v rámci ďalej opísanej príčinnej súvislosti však nie je potrebné zaujať k týmto otázkam konečné stanovisko. |
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(27) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa výroby v Únii a výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 120 až 123 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5. UJMA
5.1. Predbežné poznámky a spotreba v Únii
(28) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa predbežných poznámok a spotreby v Únii, odôvodnenia 124 až 130 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.2. Dovoz z príslušnej krajiny
(29) |
Jedna strana tvrdila, že predbežná analýza vývoja dovozných cien z Indie a cenového podhodnotenia vykonaná na základe priemerných cien je zavádzajúca, keďže údajne nezohľadňuje medziročné zmeny v zložení sortimentu výrobku v posudzovanom období. |
(30) |
V tejto súvislosti je vhodné poznamenať, že údaje o cenách podľa typu výrobku sú dostupné len za OP, keď od vyvážajúcich výrobcov a výrobcov v Únii sa požaduje, aby ako súčasť nimi vyplnených dotazníkov poskytli podrobný zoznam transakcií v OP. Preto sa vzhľadom na neexistenciu údajov podľa typu výrobku za ostatné roky v posudzovanom období môže vykonať zmysluplná analýza vývoja dovozných cien len na základe priemerných cien. Tiež by sa malo poznamenať, že dotyčná strana neposkytla žiadny dôkaz, ktorým by sa preukazovalo, že analýza vývoja dovozných cien je zavádzajúca. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
(31) |
Pokiaľ ide o podhodnotenie, pripomíname, že tak, ako sa uvádza v odôvodnení 134 dočasného nariadenia, na účely stanovenia cenového podhodnotenia počas OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku od výrobcov v Únii zaradených do vzorky účtované pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Indie pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami o existujúce clo a náklady po dovoze. |
(32) |
Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 135 dočasného nariadenia, porovnanie cien sa vykonalo pre každý typ výrobku v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu. Preto sa tvrdenie tejto strany, pokiaľ ide o podhodnotenie, zamietlo. |
(33) |
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu z príslušnej krajiny, odôvodnenia 131 až 135 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.3. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.3.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(34) |
Jedna strana tvrdila, že analýza uskutočnená v dočasnom nariadení týkajúca sa zníženia výroby výrobného odvetvia Únie je zavádzajúca, a tvrdila, že na zníženie objemu výroby by sa malo nazerať v súvislosti s nevyužitou kapacitou výrobného odvetvia Únie, ktorá počas posudzovaného obdobia takisto zaznamenala klesajúci trend. |
(35) |
Prešetrovaním sa preukázalo, že pokles vo výrobe sa časovo zhodoval s poklesom v predaji a so zvýšením zásob. Táto situácia viedla niektorých výrobcov v Únii k zatvoreniu niektorých svojich výrobných liniek, čo je vysvetlením zníženia využitia kapacity. Tvrdenie tejto strany sa preto zamietlo. |
(36) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity, odôvodnenia 137 a 138 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.3.2. Objem predaja a podiel na trhu
(37) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa vývoja objemu predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podielu na trhu, odôvodnenie 139 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. |
5.3.3. Rast
(38) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa rastu, odôvodnenie 140 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. |
5.3.4. Zamestnanosť
(39) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa zamestnanosti, odôvodnenia 141 a 142 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.3.5. Priemerné jednotkové ceny v Únii
(40) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa priemerných jednotkových cien v Únii, odôvodnenia 143 a 144 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.3.6. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál
(41) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené pripomienky týkajúce sa ziskovosti, peňažného toku, investícií, návratnosti investícií a schopnosti získavať kapitál, odôvodnenia 145 až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
5.3.7. Zásoby
(42) |
Jedna strana požiadala Komisiu, aby v súvislosti s vývojom stavu zásob v posudzovanom období poskytla reálne údaje namiesto indexovaných údajov, keďže tvrdila, že indexácia neumožňuje, aby predložila užitočné pripomienky alebo posúdila stav zásob ako percentuálny podiel predaja výrobného odvetvia Únie. |
(43) |
Z dôvodov ochrany dôverných údajov, ako je vysvetlené v odôvodnení 127 dočasného nariadenia, museli byť určité mikroukazovatele vrátane zásob indexované. V každom prípade indexácia konečného stavu zásob výrobného odvetvia Únie v tabuľke 10 dočasného nariadenia umožňuje primerané porozumenie vývoju zásob počas posudzovaného obdobia. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté. |
(44) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa zásob, odôvodnenie 149 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. |
5.3.8. Rozsah subvenčného rozpätia
(45) |
Pripomíname, že v prípade najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, ktorý predstavoval 87 % indického vývozu do Únie v OP, nebolo subvencovanie zistené. Subvencovaný dovoz teda predstavoval 13 % celkového objemu príslušného výrobku vyvážaného z Indie do Únie. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny subvencovaného dovozu z Indie vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie možno považovať za zanedbateľný. |
5.3.9. Záver o ujme
(46) |
Prešetrovaním sa potvrdilo, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia nepriaznivý trend. Preto záver, ku ktorému sa dospelo v odôvodneniach 151 až 153 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 8 ods. 5 základného nariadenia, sa týmto potvrdzuje. |
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(47) |
V súlade s článkom 8 ods. 5 a 6 základného nariadenia bolo preskúmané, či subvencovaný dovoz s pôvodom v Indii spôsobil výrobnému odvetviu Únie ujmu v takej miere, že ju možno klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než subvencovaný dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala subvencovanému dovozu. |
(48) |
Ako je vysvetlené v odôvodneniach 18 až 21, zistilo sa, že subvenčné rozpätie najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, predstavujúce 87 % celkového indického vývozu do Únie v OP, bolo na úrovni de minimis. Z toho vyplýva, že iba 13 % indického vývozu príslušného výrobku do Únie počas OP bolo subvencovaných. Tento subvencovaný dovoz mal v OP podiel na trhu na úrovni 2 %. |
6.2. Vplyv subvencovaného dovozu
(49) |
Prešetrovaním sa preukázalo, že spotreba v Únii vzrástla v posudzovanom období o 9 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie sa znížil o 14 % a podiel na trhu o 21 %. |
(50) |
Pokiaľ ide o ceny, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny subvencovaného dovozu boli v porovnaní s priemernými predajnými cenami výrobného odvetvia Únie na trhu Únie podhodnotené. Aj tak však boli asi o 12 % vyššie ako ceny indickej spoločnosti, v prípade ktorej nebolo subvencovanie zistené. |
(51) |
Na základe týchto skutočností sa usudzuje, že obmedzený objem subvencovaného dovozu z Indie, ktorého ceny boli vyššie ako ceny nesubvencovaného dovozu, mohol zohrávať iba veľmi malú, prípadne žiadnu úlohu pri zhoršení ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
6.3. Vplyv ďalších faktorov
6.3.1. Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52) |
Celkový objem dovozu z Indie sa v posudzovanom období prudko zvýšil o 65 %, čím sa zvýšil jeho podiel na trhu z 12,1 % na 18,3 %. Ako už však bolo vysvetlené, nesubvencovaný dovoz v OP predstavoval 87 % celkového indického objemu vývozu, pričom mu v OP zodpovedal podiel na trhu vo výške 15 %, keď v porovnaní s ním bol v rovnakom období podiel subvencovaného dovozu z Indie na trhu vo výške 2 %. |
(53) |
Ceny dovozu z Indie sa v posudzovanom období celkovo znížili o 9 % a boli vždy nižšie ako dovozné ceny iných štátov sveta a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Je však vhodné všimnúť si, ako je vysvetlené v odôvodnení 50, že sa zistilo, že priemerné ceny nesubvencovaného dovozu boli podhodnotené v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie oveľa viac ako ceny subvencovaného dovozu. |
6.3.2. Dovoz z iných tretích krajín
(54) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dovozu z iných tretích krajín, odôvodnenia 161 až 165 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
6.3.3. Hospodárska kríza
(55) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu hospodárskej krízy na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, odôvodnenia 166 až 169 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú. |
6.3.4. Vývozná výkonnosť subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky
(56) |
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky, odôvodnenie 170 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje. |
6.4. Záver o príčinnej súvislosti
(57) |
Uvedená analýza preukázala, že počas posudzovaného obdobia došlo k podstatnému zvýšeniu objemu dovozu za nízke ceny s pôvodom v Indii, ako aj jeho podielu na trhu. Zároveň sa zistilo, že tento dovoz bol sústavne podhodnotený v porovnaní s cenami účtovanými výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. |
(58) |
Vzhľadom na zistenie, že vývoz uskutočnený najväčším indickým vyvážajúcim výrobcom, ktorý v OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nebol subvencovaný, sa však usúdilo, že príčinnú súvislosť medzi subvencovaným dovozom, ktorý tvoril iba 13 % celkového množstva vyvezeného z Indie, a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemožno dostatočne preukázať. Skutočne nemožno tvrdiť, že by subvencovaný indický vývoz vzhľadom na jeho obmedzený objem a veľmi malý podiel na trhu (2 %), ako aj na skutočnosť, že ceny tohto vývozu boli v priemere o 12 % vyššie ako ceny nesubvencovaného dovozu, spôsoboval ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
(59) |
Z analýzy ďalších známych faktorov, ktoré prípadne mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, vrátane nesubvencovaného dovozu, dovozu z iných tretích krajín, hospodárskej krízy a vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky vyplýva, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je výsledkom vplyvu nesubvencovaného dovozu z Indie, ktorý v OP predstavoval 87 % celkového indického vývozu do Únie a ktorý sa uskutočnil za významne nižšie ceny, ako boli ceny subvencovaného dovozu. |
7. UKONČENIE ANTISUBVENČNÉHO KONANIA
(60) |
Keďže neexistuje reálna príčinná súvislosť medzi subvencovaným dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, usúdilo sa, že vyrovnávacie opatrenia nie sú viac potrebné, a preto by sa súčasné antisubvenčné konanie malo ukončiť v súlade s článkom 14 ods. 2 základného nariadenia. |
(61) |
Navrhovateľ a všetky ostatné zainteresované strany boli náležite informované a dostali možnosť predložiť pripomienky. Doručené pripomienky nezmenili nič na závere, že by sa súčasné antisubvenčné konanie malo ukončiť, |
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Antisubvenčné konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, s pôvodom v Indii sa týmto ukončuje.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla podľa nariadenia (EÚ) č. 115/2012 na dovoz určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 23. mája 2012
Za Komisiu
predseda
José Manuel BARROSO
(1) Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.
(2) Ú. v. EÚ L 38, 11.2.2012, s. 6.
(3) Ú. v. EÚ C 142, 13.5.2011, s. 36.