EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0382
Recommendation for a COUNCIL DECISION giving notice to Belgium to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit
Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Beļģijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu
Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Beļģijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu
/* COM/2013/0382 final - 2013/ () */
Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Beļģijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu /* COM/2013/0382 final - 2013/ () */
Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Beļģijai pieprasa veikt
budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par
nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta
deficītu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta
9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu
dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts
budžeta deficīta. (2) Stabilitātes un
izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu
valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā
stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un
spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir
labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. (3) Saskaņā ar LESD
126. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī
nolēma[1],
ka Beļģijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un
saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un 3. pantu
Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK)
Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
īstenošanu[2],
sagatavoja ieteikumu, lai vēlākais līdz 2012. gadam
novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Lai ticami un
ilgtspējīgi samazinātu vispārējās valdības
budžeta deficītu zem 3 % no IKP, Beļģijas
iestādēm ieteica a) īstenot deficītu samazinošus
pasākumus 2010. gadā, kā bija plānots 2010. gada
budžeta projektā, un pastiprināt plānotos fiskālos
pasākumus 2011. un 2012. gadā; b) nodrošināt vidējos
ikgadējos fiskālos pasākumus ¾ % no IKP laikā no 2010.
gada līdz 2012. gadam, un tas, pietiekamā līmenī
atjaunojot primāro pārpalikumu, palīdzētu arī
atsākties pietiekami straujai valdības bruto parāda
attiecības samazināšanai ar mērķi sasniegt atsauces
vērtību; c) precizēt pasākumus, kas vajadzīgi
pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz
2012. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un
straujākai budžeta deficīta mazināšanai, ja ekonomikas vai
budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks,
nekā bija gaidāms laikā, kad tika sagatavoti EDP
ieteikumi; un d) stiprināt uzraudzības mehānismus, lai
nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu. Savos ieteikumos
Padome noteica efektīvas rīcības termiņu (2010. gada
2. jūnijs), kas veicama saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1467/97 3. panta 4. punkta noteikumiem. (4) Saskaņā ar LESD
126. panta 8. punkta noteikumiem Padome [2013. gada
21. jūnijā] nolēma, ka Beļģija nav efektīvi
rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada decembra
ieteikumu, termiņā, kas noteikts minētajā ieteikumā. (5) Saskaņā ar Padomes
Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 3. punktu, ja faktiskā
informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 479/2009 liecina par to,
ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi
pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, ko nosaka
saskaņā ar 126. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā,
Padome nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar
126. panta 9. punktu, proti, pieprasa, lai dalībvalsts
noteiktā termiņā veic deficīta samazināšanas
pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai mainītu situāciju. (6) Komisijas dienestu
2013. gada pavasara prognozē bija paredzēts, ka
2013. gadā saglabāsies nemainīgs reālais IKP un turpināsies
2012. gadā sācies iekšzemes pieprasījuma kritums. Lai gan
visticamāk mājsaimniecību patēriņš būs
nemainīgs, tiek prognozēts, ka investīcijas saruks, jo
trūkst uzticēšanās visas ekonomikas mērogā,
būvniecības nozare samazina darbību, kredītu izsniegšanas
nosacījumi kļūst stingrāki un ražošanā ir daudz
neizmantotas jaudas. Paredzams, ka gan privātais patēriņš, gan
ieguldījumi palielināsies tikai no 2014. gada, kad iekšzemes
pieprasījums būs galvenais virzītājspēks, veicinot
reālā IKP pieaugumu par 1,2 %. Ņemot vērā šo
pieaugušo iekšzemes pieprasījumu, tiek pieņemts, ka importa pieaugums
panāks eksporta pieaugumu. Tas ierobežotu turpmāku peļņu no
neto eksporta 2014. gadā pretstatā 2013. gadam, kad tiek
prognozēts pozitīvs neto ārējā pieprasījuma
pieaugums, kas novērsīs IKP kritumu. (7) Saskaņā ar
Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi vispārējās
valdības budžeta deficīts 2013. gadā samazināsies
līdz 2,9 % no IKP. Sākotnēji 2013. gada budžetā bija
paredzēts nomināls budžeta deficīts 2,15 % no IKP. Tomēr
kopš budžeta izstrādes oficiālās pieauguma prognozes, kas bija
budžeta pamatā (+0,7 % saskaņā ar Komisijas dienestu
2012. gada rudens prognozi), ir būtiski pārskatītas un
samazinātas (līdz 0,2 % 2013. gada stabilitātes
programmā un 0,0 % pavasara prognozē). Tāpēc
valdība ir atteikusies no nominālā deficīta mērķa
un aizstājusi to ar saistībām uzlabot strukturālo bilanci
par 1,0 % no IKP. Valdība 2013. gada martā papildus
pasākumiem aptuveni 0,75 % apmērā no IKP 2013. gada
sākotnējā budžetā vēl veica pasākumus, kas veido
0,2 % no IKP un kas ņemti vērā Komisijas dienestu
2013. gada pavasara prognozē. Šī prognoze paredz
strukturālu uzlabojumu 2013. gadā par ¾ % no IKP, tostarp
uzlabojumu ¼ procentpunkta apmērā, pateicoties mazākiem
procentu izdevumiem. (8) Ja netiks veiktas
pārmaiņas, Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē
paredzēts, ka deficīts turpinās pieaugt līdz 3,1 % no
IKP, 2014. gadā pārsniedzot atsauces vērtību, lai gan
prognozēts pieaugums, kas pārsniedz potenciālu. Šis jaunais
kāpums ir saistīts ar sociālo pārvedumu
patstāvīgo pieauguma tendenci un to, ka 2013. gada budžetā
iekļauti arī vienreizēji un pagaidu ieņēmumi aptuveni
0,4 % apmērā no IKP, piemēram, t.s. nodokļu amnestija,
telekomunikāciju licenču pārdošana un ārkārtīgi
lielas Beļģijas Nacionālās bankas dividendes. (9) Valsts parāds pieauga no
84 % no IKP 2007. gadā līdz gandrīz 100 % no IKP
2012. gadā. Deficīta un IKP dinamika veido aptuveni
6,5 procentpunktus no pieauguma, savukārt eksogēnie faktori veido
aptuveni 9 procentpunktus galvenokārt saistībā ar
glābšanas darbībām finanšu nozarē, veicot kapitāla
ieguldījumus. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada
pavasara prognozi 2014. gadā sagaidāms palielinājums
līdz vairāk nekā 102 % no IKP. Beļģijas
valdība plāno pārdot finanšu aktīvus, lai
2013. gadā nodrošinātu parādu zem 100 % no IKP.
Šajā sakarā Beļģijas valdība nesen paziņoja par Royal
Park Investment (īpašam nolūkam dibināta sabiedrība,
kas tika radīta Fortis glābšanas kontekstā) pārdošanu,
kas varētu samazināt parāda līmeni par 0,2 % no IKP. (10) Eiropas Komisijas
2012. gada ziņojums par fiskālo stabilitāti liecina, ka
īstermiņa perspektīvā Beļģijā nevarētu
rasties fiskālu problēmu risks. Tomēr vidēja termiņa līdz
ilgtermiņa perspektīvā ir lieli fiskālās
stabilitātes riski. Turklāt sabiedrības novecošanās
ilglaicīgā ietekme uz budžetu Beļģijā ir krietni
lielāka nekā vidēji ES – to galvenokārt iespaido pensiju
izdevumu daļas pret IKP būtisks pieaugums nākamajās
desmitgadēs. Lai gan 2011. gada decembra pensiju reforma bija
nozīmīgs pozitīvs solis, ir vajadzīgi papildu
pasākumi, lai pilnībā atjaunotu publisko finanšu ilgtermiņa
stabilitāti. (11) Patlaban tiek paredzēts,
ka ar pasākumiem sākotnējā 2013. gada budžetā un
2013. gada marta budžeta kontrolē izdosies 2013. gadā
samazināt deficītu zem 3 % no IKP. Tomēr saskaņā
ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi drošības rezerve,
lai netiktu pārkāpta Līguma atsauces vērtība, ir ļoti
maza. Turklāt korekcija patlaban vēl nav ilgtspējīga. (12) Ņemot vērā
lielo nenoteiktību par ekonomikas un budžeta attīstību, budžeta
mērķis, kas ieteicams korekcijas perioda pēdējā
gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas ir krietni
zem atsauces vērtības, lai garantētu efektīvu un ilgstošu
korekcijas īstenošanu noteiktajā termiņā. (13) Tādēļ ir
pamatots 2013. gada budžeta deficīta papildu samazinājums
līdz 2,7 % no IKP, kas atbilst strukturālam uzlabojumam
2013. gadā 1 % apmērā no IKP. Tāpēc un
ņemot vērā iespējamo negatīvo netiešo ietekmi, tiek
uzskatīts, ka vajadzīgi papildu pasākumi, kuru lēstā
ietekme ir ¼ % no IKP. (14) Beļģija
stabilitātes programmā apņēmās panākt
strukturāli sabalansētu budžetu 2015. gadā, pirms
2016. gadā sasniegt vidēja termiņa mērķi par
pārpalikumu (0,75 % no IKP) strukturālā izteiksmē.
Pēc tam 2013. gada 28. maijā Komisijai
nosūtītā vēstulē Beļģijas iestādes
apņēmās veikt lielākus fiskālos pasākumus –
¾ % no IKP 2014. gadā. Tas ir pienācīgs pasākums,
ņemot vērā arī parāda augsto līmeni, un
atbildīs parāda samazināšanas kritērijam. Pēc tam
Beļģijai būtu jāturpina gūt labus rezultātus,
tiecoties sasniegt vidēja termiņa mērķi, tostarp
ievērojot izdevumu kritēriju un cenšoties izpildīt parāda
samazināšanas kritēriju. (15) Turklāt
Beļģijai būtu jānostiprina pensiju un sociālā
nodrošinājuma sistēmu ilgtspēja. Šajā sakarā ir
nepieciešami papildu pasākumi, lai novērstu plaisu starp faktisko un
likumā noteikto pensionēšanās vecumu, turklāt
pasākumi, kas paredzēti, lai sasaistītu likumā noteikto
pensionēšanās vecumu ar paredzamā mūža ilguma attīstību,
ļaus nodrošināt pensiju sistēmas ilgtspēju. (16) Turklāt
Beļģijai būtu jāpieņem skaidri koordinācijas
pasākumi, lai nodrošinātu, ka budžeta mērķi vidēja
termiņa plānošanas perspektīvā ir saistoši
federālā līmenī un apakšlīmenī, tostarp
nekavējoties jāpieņem noteikumi par vispārējās
valdības budžeta sabalansētību/pārpalikumu, kas atbilst
prasībām Līgumā par stabilitāti, saskaņošanu un
pārvaldību Ekonomikas un monetārajā savienībā. (17) Visbeidzot, lai
nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas
veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī atbalstīt
fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām
reformām atbilstīgi Beļģijai sagatavotajiem Padomes
ieteikumiem saistībā ar Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri
saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības
novēršanas procedūru, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants 1. Beļģija līdz
2013. gadam novērš pašreizējo pārmērīga budžeta
deficīta situāciju. 2. Beļģija 2013. gadā samazina kopējo
deficītu līdz 2,7 % no IKP. Šis nominālais uzlabojums
atbilst strukturālās bilances uzlabojumam 1 % apmērā
no IKP 2013. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada
pavasara prognozi. 3. Beļģija pieņem
un pilnībā īsteno visus konsolidācijas pasākumus, kas
iekļauti 2013. gada budžetā, kā arī papildu
strukturālus pasākumus, lai īstenotu ieteiktos strukturālos
pasākumus 2013. gadam. 4. Ja īstenotos riski
attiecībā uz budžeta plānošanu, Beļģija ir gatava
pieņemt turpmākus pasākumus. Budžeta konsolidācijas
pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās
valdības strukturālās bilances stabils uzlabojums izaugsmi
veicinošā veidā. 2. pants 1. Beļģija
vēlākais līdz 2013. gada 21. septembrim iesniedz
Komisijai ziņojumu, kurā izklāstīti pasākumi, kas
veikti, lai ievērotu šo lēmumu. Komisija šo ziņojumu
novērtēs, lai noteiktu sasniegto virzībā uz
pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. 2. Beļģija iesniedz
turpmākus ceturkšņa ziņojumus Komisijai, lai tā varētu
pārbaudīt sasniegto šā lēmuma izpildē. 3. Beļģija līdz
2013. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu par plānoto
pirmā ieteikuma īstenošanu, kas sagatavots atbilstoši Eiropas
pusgadam, attiecībā uz skaidru koordinācijas vienošanās
pieņemšanu, lai nodrošinātu, ka budžeta mērķi ir saistoši
federālā līmenī un apakšlīmenī vidēja
termiņa plānošanas perspektīvā. 4. Beļģija iesniedz
strukturālus pasākumus 2014. gadam, kas ilgtspējīgi
novērš pārmērīga budžeta deficītu un kas nodrošina
pienācīgu virzību uz vidēja termiņa mērķa
izpildi. 3. pants Šis lēmums
ir adresēts Beļģijas Karalistei. Briselē, Padomes
vārdā – priekšsēdētājs [1] Visi ar Beļģijas
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
saistītie dokumenti atrodami šādā tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm [2] OV L 209, 2.8.1997.,
6. lpp.