EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R0795
Regulation (EU) 2024/795 of the European Parliament and of the Council of 29 February 2024 establishing the Strategic Technologies for Europe Platform (STEP), and amending Directive 2003/87/EC and Regulations (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) No 1303/2013, (EU) No 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 and (EU) 2021/241
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (STEP) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (STEP) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241
PE/11/2024/REV/1
OV L, 2024/795, 29.2.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Oficiālais Vēstnesis |
LV Serija L |
2024/795 |
29.2.2024 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2024/795
(2024. gada 29. februāris),
ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (“ STEP ”) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 164. pantu un 173. pantu, 175. panta trešo daļu, 176. pantu, 177. pantu un 178. pantu, 182. panta 1. punktu un 192. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1) |
Eiropas ekonomikas konkurētspējas un noturības stiprināšana, īstenojot zaļo un digitālo pārveidi, pēdējos gadus ir bijusi kā Savienības kompass. Zaļā un digitālā pārkārtošanās, kuras pamatā ir Eiropas zaļais kurss, kas izklāstīts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” un Digitālās desmitgades politikas programma 2030. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/2481 (4), rosina izaugsmi un Savienības ekonomikas modernizāciju, paverot jaunas uzņēmējdarbības iespējas un palīdzot Savienībai iegūt konkurences priekšrocības globālajos tirgos. Eiropas zaļajā kursā ir izklāstīts ceļvedis, kā Savienības ekonomiku taisnīgā un iekļaujošā veidā padarīt klimatneitrālu un ilgtspējīgu, risinot ar klimatu un vidi saistītās problēmas. Digitālās desmitgades politikas programmā 2030. gadam ir parādīts skaidrs virziens Savienības digitālajai pārveidei un digitālo mērķrādītāju sasniegšanai Savienības līmenī līdz 2030. gadam, jo īpaši attiecībā uz digitālajām prasmēm, digitālajām infrastruktūrām un uzņēmumu un sabiedrisko pakalpojumu digitālo pārveidi. |
(2) |
Savienības rūpniecība ir pierādījusi savu noturību, taču arī turpmāk ir jānodrošina tās konkurētspēja. Augsta inflācija, darbaspēka trūkums, piegādes ķēžu traucējumi pēc Covid-19, Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, augošas procentu likmes un enerģijas izmaksu un ražošanas resursu cenu kāpums negatīvi ietekmē Savienības rūpniecības konkurētspēju un ir parādījis to, cik svarīgi ir Savienībai nodrošināt tās atvērto stratēģisko autonomiju un dažādās nozarēs samazināt atkarību no trešām valstīm. Minēto spiedienu uz Savienības rūpniecību papildina spēcīga, taču ne vienmēr godīga konkurence sadrumstalotajā pasaules tirgū. Lai rūpniecību atbalstītu, Savienība jau ir nākusi klajā ar vairākām iniciatīvām, piemēram, Zaļā kursa industriālo plānu, kas izklāstīts Komisijas 2023. gada 1. februāra paziņojumā “Zaļā kursa industriālais plāns neto nulles emisiju laikmetam”, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido satvaru, lai nodrošinātu drošu un ilgtspējīgu kritiski svarīgu izejvielu piegādi (“Kritiski svarīgo izejvielu aktu”), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pasākumu satvara izveidi Eiropas neto nulles emisiju tehnoloģiju produktu izgatavošanas ekosistēmas stiprināšanai (“Neto nulles emisijas industrijas akts”), jauno krīzes un pārkārtošanās pagaidu regulējumu valsts atbalstam, kas izklāstīts Komisijas 2023. gada 17. marta paziņojumā “Krīzes un pārkārtošanās pagaidu regulējums valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu”, Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/435 (6). Lai gan šie risinājumi nodrošina ātru, mērķtiecīgu un dažos gadījumos pagaidu atbalstu, Savienībai ir jāsniedz strukturētāka atbilde uz savu rūpniecības nozaru investīciju vajadzībām, nodrošinot kohēziju, kvalitatīvu darbvietu radīšanu un saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, vienlaikus sekmējot piekļuvi finansējumam. Savienībai būtu jāstrādā pie tā, lai novērstu ražošanas pārcelšanu, pārceltu atpakaļ kritiski svarīgu tehnoloģiju ražošanas kompleksus no trešām valstīm un piesaistītu jaunas ražotnes nolūkā novērst stratēģisko atkarību. |
(3) |
Iekšējais tirgus ir sniedzis ievērojamas ekonomiskas, sociālas un politiskas priekšrocības visai Savienībai, tostarp tās iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Lai gan šīs priekšrocības ir plaši atzītas, ir svarīgi turpināt meklēt risinājumus, lai vēl vairāk izmantotu tās neizmantoto potenciālu sabiedrībai. Iekšējam tirgum ir jābūt pielāgojamam, ņemot vērā ģeopolitiskās dinamikas attīstību, tehnoloģiskos sasniegumus, kā arī zaļo un digitālo pārkārtošanos, vienlaikus tam jāveicina veselības aprūpes sistēmas noturība, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, un jāpalīdz uzlabot Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un produktivitāti. |
(4) |
Būs nepieciešams Savienībā ieviest un izvērst digitālās tehnoloģijas un dziļo tehnoloģiju inovāciju, tīrās un resursefektīvās tehnoloģijas, kā arī biotehnoloģijas, lai samazinātu Savienības stratēģisko atkarību, izmantotu zaļās un digitālās pārkārtošanās iespējas un sasniegtu tās mērķus, tādējādi nodrošinot Savienības suverenitāti un stratēģisko autonomiju un veicinot Savienības rūpniecības konkurētspēju un ilgtspēju. Tāpēc ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai atbalstītu kritiski svarīgu tehnoloģiju izstrādi un ražošanu, kas ir Savienības galvenās stratēģiskās nepilnības. Kritiski svarīgu tehnoloģiju izstrāde un ražošana balstās uz savstarpēji saistītu ekonomikas dalībnieku vērtības ķēdēm, kuri darbojas dažāda lieluma uzņēmumos, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos (MVU), nozarēs un pāri robežām. Tāpēc Savienībai būtu arī jāaizsargā un jāstiprina to kritiski svarīgo tehnoloģiju un ar tām saistīto pakalpojumu vērtības ķēdes, kas ir kritiski svarīgas un specifiskas minēto kritiski svarīgo tehnoloģiju izstrādes vai ražošanas darbībām, tādējādi samazinot Savienības stratēģisko atkarību un saglabājot iekšējā tirgus integritāti, un būtu jārisina pastāvošais darbaspēka un prasmju trūkums minētajās nozarēs, izmantojot mūžizglītības, izglītības un apmācības projektus un māceklību un radot visiem pieejamas pievilcīgas un kvalitatīvas darbvietas. |
(5) |
Lai tehnoloģijas varētu uzskatīt par kritiski svarīgām, tām būtu vai nu jārada inovatīvs elements ar būtisku potenciālu iekšējā tirgū, vai arī jāpalīdz samazināt vai novērst Savienības stratēģiskās atkarības. Novērtējot kritiski svarīgo tehnoloģiju ekonomisko potenciālu iekšējā tirgū, būtu jāņem vērā, ka vienā dalībvalstī veiktajiem pasākumiem var būt plašāka ietekme citās dalībvalstīs. Novērtējot, vai tehnoloģija palīdz samazināt vai novērst Savienības stratēģiskās atkarības, būtu jāņem vērā analīze, kas veikta Savienības līmenī, lai noteiktu riskus, kuriem var būt iespējama ietekme uz visu Savienību. Komisijai būtu jāizdod norādījumi par to, kā tehnoloģijas trīs nozarēs, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, varētu tikt uzskatītas par kritiski svarīgām, ka arī par nosacījumiem, uz kuru pamata minētās tehnoloģijas var kvalificēt kā kritiski svarīgas, lai sekmētu vienotu interpretāciju par to, kādi projekti, uzņēmumi un nozares ar attiecīgajām programmām jāatbalsta, ņemot vērā kopējos attiecīgo programmu un šīs regulas stratēģiskos mērķus. Minētajos norādījumos Komisijai arī sīkāk būtu jāprecizē jēdziens “vērtības ķēde un saistītie pakalpojumi, kas ir kritiski svarīgi un specifiski galaproduktu izstrādei vai ražošanai”. Šādiem norādījumiem nebūtu jāskar citi norādījumi par konkrētām programmām. |
(6) |
Ir jāatbalsta kritiski svarīgas tehnoloģijas šādās nozarēs: digitālās tehnoloģijas un dziļo tehnoloģiju inovācija, tīrās un resursefektīvās tehnoloģijas un biotehnoloģijas. Ar dziļo tehnoloģiju inovācijām būtu jāsaprot tādas tehnoloģijas, kurām ir potenciāls nodrošināt pārveidojošus risinājumus, kas sakņojas visprogresīvākajā zinātnē, tehnoloģijā un inženierzinātnē, tostarp inovācija, kura apvieno sasniegumus fizikas, bioloģijas un digitālajā jomā. Digitālajām tehnoloģijām būtu jāietver jo īpaši tās tehnoloģijas, kas palīdz sasniegt Digitālās desmitgades politikas programmas 2030. gadam mērķrādītājus un mērķus, kā arī daudzvalstu projektus, kā definēts Lēmumā (ES) 2022/2481. Tīrām un resursefektīvām tehnoloģijām būtu jāietver jo īpaši neto nulles emisiju tehnoloģijas, kā definēts Neto nulles emisiju industrijas aktā. Biotehnoloģijas būtu jāsaprot kā zinātnes un tehnoloģiju piemērošana dzīviem organismiem, kā arī to daļām, produktiem un modeļiem, lai pārveidotu dzīvus vai nedzīvus materiālus zināšanu radīšanai un preču un pakalpojumu ražošanai, tostarp tehnoloģijas, kas minētas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas biotehnoloģijas statistiskajā definīcijā, kā arī Savienības kritiski svarīgo zāļu sarakstā, kas minēts Komisijas 2023. gada 24. oktobra paziņojumā “Zāļu trūkuma novēršana ES”, un to sastāvdaļas. Projekti, kas atzīti par stratēģiskiem saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas aktu – ja šie projekti atbilst Neto nulles emisiju industrijas aktā definētajiem noturības un konkurētspējas kritērijiem – un saskaņā ar Kritiski svarīgo izejvielu aktu, būtu automātiski jāuzskata par tādiem, kuri veicina šīs regulas mērķu sasniegšanu. Par kritiski svarīgām būtu jāuzskata tās digitālās tehnoloģijas un dziļo tehnoloģiju inovācija, tīrās un resursefektīvās tehnoloģijas un biotehnoloģijas, uz kurām attiecas kāds svarīgs projekts visas Eiropas interesēs (IPCEI), ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības Darbību (LESD) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, un atsevišķiem projektiem, kas ietilpst šāda IPCEI darbības jomā, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt finansējumu saskaņā ar attiecīgās programmas noteikumiem, ciktāl konstatētais finansējuma deficīts un attiecināmās izmaksas vēl nav pilnībā segtas. |
(7) |
Tehnoloģiju izstrādes un ražošanas jaudas stiprināšana Savienībā nebūs iespējama bez apjomīga kvalificēta darbaspēka. Tomēr ir sagaidāms, ka, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, darbaspēka un prasmju trūkums, kas ir palielinājies visās nozarēs, arī tajās, kuras tiek uzskatītas par svarīgām zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā, palielināsies vēl vairāk un apdraudēs tehnoloģiju attīstību šajā regulā identificētajās attiecīgajās nozarēs. Tāpēc ir jāveicina lielāka skaita cilvēku iesaistīšana darba tirgū attiecīgajās nozarēs, jo īpaši investējot mācībās un mūžizglītībā, attiecīgo prasmju uzlabošanā un kvalitatīvu darbvietu un mācekļu vietu radīšanā nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu. Šāds atbalsts papildinās vairākas citas darbības, kuru mērķis ir apmierināt no pārejas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos izrietošo prasmju vajadzības, kā izklāstīts ES Prasmju programmā, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumā “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai”. Minētajām darbībām ir svarīga nozīme, lai vēl vairāk veicinātu domāšanu, kas orientēta uz pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi, palielinātu Savienības uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju un palīdzētu radīt kvalitatīvas darbvietas nolūkā sociāli taisnīgā, iekļaujošā un godīgā veidā pilnībā izmantot zaļās un digitālās pārkārtošanās potenciālu. |
(8) |
Pārkārtošanās procesam nepieciešamo investīciju apjoms, kas vajadzīgs pārejai uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, ir jāmobilizē viss finansējums, kāds pieejams no esošajām Savienības programmām, tostarp tiem, kas dod budžeta garantiju finanšu un investīciju operācijām un finanšu instrumentu īstenošanai un finansējuma apvienošanas operācijām. Šāds finansējums būtu jāizmanto elastīgāk, lai nodrošinātu laicīgu un mērķtiecīgu atbalstu kritiski svarīgām tehnoloģijām stratēģiskās nozarēs. Tāpēc būtu jāizveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platforma (“STEP”), lai palīdzētu sniegt atbildi uz Savienības investīciju vajadzībām, palīdzot labāk novirzīt esošos Savienības līdzekļus kritiski svarīgām investīcijām, tostarp Savienības mēroga un pārrobežu projektos, kuru mērķis ir atbalstīt kritiski svarīgu tehnoloģiju izstrādi vai ražošanu stratēģiskās nozarēs, vienlaikus saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, saglabājot kohēziju, un kuru mērķis ir panākt saskaņā ar STEP finansēto projektu ģeogrāfiski līdzsvarotu sadalījumu atbilstoši attiecīgajām programmu pilnvarām. |
(9) |
Īstenojot programmas un pasākumus saskaņā ar šo regulu, Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas sekmēt projektus neto nulles emisiju industrijas ielejās, kā tās definētas Neto nulles emisiju industrijas aktā, un projektus teritorijās, kas iekļautas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1056 (7) minētajos taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos, un mazāk attīstītos un pārejas reģionos, kā arī vairāk attīstītos reģionos dalībvalstīs, kuru vidējais IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par ES-27 vidējo rādītāju, ko mēra atbilstoši pirktspējas līmenim un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un piešķirt prioritāti šādiem projektiem. |
(10) |
STEP būtu jāmobilizē resursi esošajās Savienības programmās, tostarp InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (8), pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (9), Eiropas Aizsardzības fondā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/697 (10) un Inovāciju fondā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (11), Reģionālās attīstības fondā (ERAF) un Kohēzijas fondā, kuri izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (12), Eiropas Sociālajā fondā Plus (ESF+), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (13), Taisnīgas pārkārtošanās fondā (TPF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1056 (14), Atveseļošanas un noturības mehānismā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (15), programmā “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (16) un programmā “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (17). Minētajās programmās mobilizētie resursi būtu jāpapildina ar papildu finansējumu 1,5 miljardu EUR apmērā tiem Eiropas Aizsardzības fonda projektiem, kas veicina STEP mērķu sasniegšanu. |
(11) |
Projektiem, kas veicina STEP mērķu sasniegšanu, būtu jāpiešķir suverenitātes zīmogs ar noteikumu, ka projekts ir novērtēts un atbilst minimālajām kvalitātes prasībām, jo īpaši atbilstības, izslēgšanas un piešķiršanas kritērijiem, kas paredzēti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Aizsardzības fondu, Inovāciju fondu, programmu “ES – veselībai” vai programmu “Digitālā Eiropa”, neatkarīgi no tā, vai projekts ir saņēmis finansējumu saskaņā ar kādu no minētajiem instrumentiem. Šīs minimālās kvalitātes prasības tiek noteiktas, lai identificētu augstvērtīgus projektus. Suverenitātes zīmogu būtu jāpiešķir saskaņā ar konkrētiem atbilstības nosacījumiem, kuri definēti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saskaņā ar attiecīgajām programmām, kuri attiecīgā gadījumā var ietvert ģeogrāfiskus ierobežojumus un kuri paredzēti attiecīgajos leģislatīvajos aktos, kas reglamentē šīs programmas. Izstrādājot tvērumu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuriem varētu piešķirt suverenitātes zīmogu, Komisijai attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj prasība projektu priekšlikumos norādīt, kā tie veicinās rūpniecības dalībnieku vietējo tīklu stiprināšanu un strukturēšanu un darbvietu radīšanu. Šiem uzaicinājumiem, ja tas ir iespējams un lietderīgi, vajadzētu būt pastāvīgi atvērtiem priekšlikumu iesniegšanai. Suverenitātes zīmogs būtu jāizmanto kā kvalitātes zīme, lai palīdzētu projektiem piesaistīt publiskās un privātās investīcijas, apliecinot tā ieguldījumu STEP mērķu sasniegšanā. Turklāt suverenitātes zīmogam būtu jāveicina labāka piekļuve Savienības finansējumam, jo īpaši, atvieglojot kumulatīvu vai kombinētu finansēšanu no vairākiem Savienības instrumentiem. Dalībvalstis būtu arī jāmudina ņemt vērā suverenitātes zīmogu, kad tās piešķir finansiālu atbalstu no savām programmām. |
(12) |
Tālab vajadzētu būt iespējai paļauties uz novērtējumiem, kas veikti citu Savienības programmu vajadzībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (18), lai samazinātu administratīvo slogu Savienības līdzekļu saņēmējiem un veicinātu investēšanu prioritārajās tehnoloģijās. Dalībvalstīm, ja tās ievēro Regulas (ES) 2021/241 noteikumus, pārskatot atveseļošanas un noturības plānus, būtu jāapsver iespēja iekļaut projektus, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs, un tām vajadzētu būt iespējai apsvērt projektu iekļaušanu, lemjot par investīciju projektiem, kas finansējami no to Modernizācijas fonda, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, daļas. Komisijai būtu jāņem vērā suverenitātes zīmogs arī Protokola Nr. 5 par Eiropas Investīciju bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD (“EIB statūti”) 19. pantā paredzētajā procedūrā un politikas pārbaudē, kas noteikta Regulā (ES) 2021/523. Turklāt būtu jāprasa, lai īstenošanas partneri pārbaudītu projektus, kam piešķirts suverenitātes zīmogs, ja tie ietilpst to ģeogrāfiskajā un darbības jomā saskaņā ar minēto regulu. Iestādēm, kas ir atbildīgas par programmām, kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā, būtu jāapsver iespēja atbalstīt saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas aktu un Kritiski svarīgo izejvielu aktu atzītus stratēģiskos projektus, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā un kuriem varētu piemērot noteikumus par kumulatīvo finansējumu. |
(13) |
STEP būtu jāīsteno efektīvi, lietderīgi, taisnīgi un pārredzami. Tālab Komisijai būtu jāuztic piešķirt un popularizēt suverenitātes zīmogu, pārvaldīt jaunu publiski pieejamu tīmekļa vietni (“suverenitātes portālu”) un sadarboties ar valstu kompetentajām iestādēm un ieinteresētajām personām, kas ir svarīgas STEP mērķu sasniegšanai. Lai atbalstītu STEP projektus, kas palīdz sasniegt STEP mērķus. Komisijai būtu arī jāveicina konsekvence, saskaņotība, sinerģija un papildināmība starp Savienības programmām, lai atbalstītu projektus, kas veicina STEP mērķu sasniegšanu. |
(14) |
Komisijai būtu jāizveido suverenitātes portāls, lai sniegtu informāciju par pieejamo atbalstu projektiem, kas palīdz sasniegt STEP mērķus. Lai apmierinātu to uzņēmumu un projektu virzītāju vajadzības, kas Savienības finansējuma programmās meklē līdzekļus STEP projektiem, suverenitātes portālā piekļūstamā un lietotājdraudzīgā veidā būtu jāatspoguļo no Savienības budžeta pieejamā finansējuma saņemšanas iespējas STEP investīcijām. Tajā būtu jāietver informācija par tieši pārvaldītajām Savienības programmām, piemēram, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Aizsardzības fondu, Inovāciju fondu, programmu “ES – veselībai”, programmu “Digitālā Eiropa”, kā arī par citiem Savienības finansējuma avotiem, piemēram, InvestEU, Atveseļošanas un noturības mehānismu, ERAF, Kohēzijas fondu, ESF+ un TPF. Turklāt ar suverenitātes portāla palīdzību būtu jāpalielina STEP investīciju pamanāmība investoriem, norādot projektus, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs. Suverinātes portālā būtu jānorāda arī valstu kompetentās iestādes, kuras ir kontaktpunkti STEP īstenošanai valsts līmenī. Komisijai būtu jānodrošina portāla papildināmība ar citām līdzīgām platformām un būtu jāmazina pārmērīgs regulējums un administratīvais slogs. |
(15) |
Komisijai būtu jāuzrauga STEP mērķu sasniegšana, lai sekotu līdzi progresam Savienības politikas mērķu sasniegšanā. Minētā uzraudzība būtu jāveic mērķtiecīgi un samērīgi ar darbībām, ko veic saskaņā ar STEP, lai izvairītos no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši finansējuma saņēmējiem. Lai nodrošinātu pārskatatbildību Savienības pilsoņu priekšā, Komisijai katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu attiecīgajās programmās virzībā uz STEP mērķu sasniegšanu, par STEP kopējiem izdevumiem, kas sadalīti pa programmām, un par STEP sniegumu, pamatojoties uz minētajās programmās paredzētajiem snieguma rādītājiem. Būtu jāsniedz informācija par STEP kvalitatīvo un kvantitatīvo ieguldījumu pārrobežu projektos un projektos katrā dalībvalstī, ja tāda informācija ir pieejama. |
(16) |
Lai gan STEP balstās uz esošo programmu pārplānošanu un pastiprināšanu stratēģisko investīciju atbalstam un tās mērķis ir Savienības stratēģisko atkarību mazināšana, tas ir arī svarīgs elements, ar kura palīdzību var testēt iespējamu jaunu intervenču īstenojamību un sagatavošanu nolūkā atbalstīt suverenitāti un konkurētspēju stratēģiskās nozarēs un stiprināt Savienības rūpniecības politiku. STEP jo īpaši būtu jākalpo par pamatu iespējamu līdzīgu darbību, piemēram, Eiropas Suverenitātes fonda, apsvēršanai. |
(17) |
Komisijai būtu jāveic šīs regulas starpposma izvērtējums, kurā tai būtu jānovērtē saskaņā ar šo regulu veikto darbību noderīgums Savienības stratēģiskās atkarības mazināšanai un autonomijas stiprināšanai. Tajā būtu arī jāizvērtē, vai ir iespējams paplašināt suverenitātes portālu, lai vienā portālā apvienotu visas esošās publiski pieejamās tīmekļa vietnes un sniegtu informāciju par Savienības programmām tiešā, dalītā un netiešā pārvaldībā, kā arī iespējamība izveidot simulatoru, lai projektu virzītājiem sniegtu norādījumus par Savienības programmām vai fondiem, uz kuriem to konkrētais projekts varētu pretendēt. |
(18) |
Inovāciju fonds atbalsta investīcijas inovatīvās mazoglekļa tehnoloģijās, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Tāpēc Inovāciju fonds būs noderīgs, lai atbalstītu kritiski svarīgu tīru un resursefektīvu tehnoloģiju izstrādi vai ražošanu Savienībā. Izstrādājot un īstenojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vai konkurējošu cenu izsoli Inovāciju fonda ietvaros, Komisijai būtu jāņem vērā projekti, kas atzīti par stratēģiskiem saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas aktu un kurus uzskata par tādiem, kas veicina STEP mērķu sasniegšanu. |
(19) |
Lai paplašinātu iespējas atbalstīt investīcijas, kuru mērķis ir pastiprināt rūpniecības attīstību un vērtības ķēdes stratēģiskās nozarēs, ERAF atbalsta tvērums būtu jāpaplašina, ERAF ietvaros paredzot jaunus konkrētos mērķus, neskarot Regulā (ES) 2021/1058 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) paredzētos noteikumus par izdevumu un klimata jomas izdevumu attiecināmību. Stratēģiskās nozarēs vajadzētu būt arī iespējai atbalstīt ienesīgas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, vienlaikus saglabājot uzsvaru uz MVU, kas varētu sniegt būtisku ieguldījumu mazāk attīstīto un pārejas reģionu attīstībā, kā arī attīstītākos tādu dalībvalstu reģionos, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par ES-27 vidējo rādītāju. Vadošās iestādes tiek mudinātas veicināt sadarbību starp lielajiem uzņēmumiem un vietējiem MVU, piegādes ķēdēm, inovāciju un tehnoloģiju ekosistēmām. Tas ļautu pastiprināt Savienības vispārējo spēju stiprināt savu pozīciju minētajās nozarēs, nodrošinot visām dalībvalstīm piekļuvi šādām investīcijām, tādējādi neitralizējot pieaugošo nevienlīdzību risku. Šiem jaunajiem konkrētajiem mērķiem paredzētie līdzekļi būtu jāierobežo līdz ne vairāk kā 20 % no sākotnējā ERAF valsts piešķīruma saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060. |
(20) |
Lai saglabātu vērienīgumu klimata mērķu sasniegšanā kohēzijas politikā un vienlaikus pieļautu elastību starp Kohēzijas fondu un ERAF, vajadzētu paredzēt, ka summas, kas pārsniedz Kohēzijas fonda klimata ieguldījuma mērķrādītāju, – 37 % no tā kopējā piešķīruma, var ņemt vērā, aprēķinot ERAF ieguldījumu klimata jomā, no vienas puses, un vajadzētu paredzēt, ka summas, kas pārsniedz ERAF klimata ieguldījuma mērķrādītāju, – 30 % no tā kopējā piešķīruma, var ņemt vērā, aprēķinot Kohēzijas fonda ieguldījumu klimata jomā, no otras puses. |
(21) |
Būtu jāpaplašina arī TPF atbalsta tvērums, lai ietvertu investīcijas tehnoloģijās, uz kurām attiecas šī regula, un novērstu tāda darbaspēka un prasmju trūkumu, kas ir nepieciešams šo investīciju īstenošanai, palīdzot lieliem uzņēmumiem sasniegt STEP mērķus un vienlaikus saglabājot uzsvaru uz MVU, ar noteikumu, ka šādas investīcijas ir saderīgas ar paredzamo ieguldījumu attiecībā uz pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, kā noteikts taisnīgas pārkārtošanās teritoriālajos plānos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1056. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz minētajām investīcijām, taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns nebūtu jāpārskata, ja šāda pārskatīšana būtu saistīta tikai ar plaisas analīzi, kas pamato investīcijas no darbvietu radīšanas perspektīvas. Saistībā ar atbalstu uzņēmumiem, kas nav MVU, būtu jāņem vērā arī investīcijas, kas veicina mācekļu vietu un darbvietu radīšanu vai izglītības vai apmācības nodrošināšanu jaunu prasmju apguvei. |
(22) |
ESF+, kas ir galvenais ES fonds investīcijām cilvēkos, sniedz būtisku ieguldījumu prasmju attīstības veicināšanā. Lai atvieglotu ESF+ izmantošanu STEP mērķu sasniegšanai, vajadzētu būt iespējai ESF+ izmantot, lai segtu investīcijas, kuru mērķis ir izveidot prasmīgu un noturīgu darbaspēku, kas ir sagatavots nākotnes darba pasaulei. |
(23) |
Lai palīdzētu paātrināt investēšanu un nodrošinātu tūlītēju likviditāti investīcijām, kas atbalsta STEP mērķus saskaņā ar ERAF, ESF+ un TPF, būtu jānodrošina ārkārtas priekšfinansējuma papildu summa vienreizēja maksājuma veidā attiecībā uz prioritātēm, kas paredzētas STEP mērķu atbalsta investīcijām. Papildu priekšfinansējums būtu jāattiecina uz visu TPF piešķīrumu, ņemot vērā nepieciešamību paātrināt tā īstenošanu un TPF ciešās saiknes, lai atbalstītu dalībvalstis STEP mērķu sasniegšanā. Noteikumiem, kas piemērojami minētajām ārkārtas priekšfinansējuma summām, vajadzētu būt saskanīgiem ar Regulā (ES) 2021/1060 paredzētajiem noteikumiem, kas piemērojami priekšfinansējumam. Turklāt, lai vēl vairāk stimulētu minēto investīciju ieviešanu un nodrošinātu to ātrāku īstenošanu, vajadzētu būt iespējai STEP prioritātēm palielināt Savienības maksimālo līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Īstenojot jaunos STEP mērķus, vadošās iestādes būtu jāmudina izmantot noteiktus sociālos kritērijus un veicināt pozitīvus sociālos rezultātus, piemēram, radīt mācekļu vietas un kvalitatīvas darbvietas nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem, jo īpaši jauniešiem, kas nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu, izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/23/ES (20), 2014/24/ES (21) un 2014/25/ES (22) noteiktos sociālos piešķiršanas kritērijus, ja projektu īsteno struktūra, uz kuru attiecas minētās direktīvas, un maksāt piemērojamo algu, par ko panākta vienošanās darba koplīguma slēgšanas sarunās. |
(24) |
Būtu jāgroza Regula (ES) 2021/1060, lai projektiem, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs, būtu iespēja gūt labumu no Savienības finansējuma labākas pieejamības, jo īpaši, veicinot kumulatīvu vai kombinētu finansējumu no vairākiem Savienības instrumentiem. Šajā nolūkā vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai tieši piešķirt atbalstu no ERAF vai ESF+ darbībām, kurām piešķirts suverenitātes zīmogs. |
(25) |
Lai samazinātu administratīvo slogu un nodrošinātu savlaicīgu STEP ieviešanu, atkāpjoties no piemērojamajiem noteikumiem, vajadzētu būt iespējai no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un TPF vidusposma pārskatīšanas, kas paredzēta Regulā (ES) 2021/1060, izslēgt prioritātes, kas ir iekļautas, lai risinātu jautājumus saistībā ar investīcijām, kuras veicina STEP mērķu sasniegšanu. Vajadzētu būt iespējai ar šādiem programmas grozījumiem galīgi piešķirt visu elastīguma summu vai tās daļu 2026. un 2027. gadam. Komisijai būtu jāapstiprina iesniegti programmu grozījumi, kas saistīti tikai ar STEP mērķu sasniegšanu veicinošu prioritāšu ieviešanu un kas iesniegti līdz 2024. gada 31. augustam, divu mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalsts tos iesniegusi. Turklāt vajadzētu būt arī iespējai ieviest jebkādus atbilstošus grozījumus Regulā (ES) 2021/1060 minētajos partnerības nolīgumos un nodrošināt, ka Komisija tos apstiprina paātrinātā kārtībā. |
(26) |
2014.–2020. gada programmu īstenošanas tiesiskais regulējums pēdējo gadu gaitā ir pielāgots, lai dalībvalstīm un reģioniem nodrošinātu papildu elastīgumu īstenošanas noteikumu ziņā un lielāku likviditāti Covid-19 pandēmijas un Krievijas agresijas kara pret Ukrainu seku likvidēšanai. Šiem pasākumiem, kas ieviesti plānošanas perioda beigās, ir vajadzīgs pietiekams laiks un administratīvie resursi, lai tos varētu pilnībā izmantot un īstenot, jo īpaši laikā, kad dalībvalstis koncentrē resursus, lai pārskatītu 2021.–2027. gada darbības programmas, kas saistītas ar STEP mērķiem. Lai mazinātu administratīvo slogu par programmām atbildīgajām iestādēm un novērstu iespējamo līdzekļu zudumu slēgšanas brīdī vienīgi administratīvu iemeslu dēļ, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) Nr. 1303/2013 (23) un (ES) Nr. 223/2014 (24) būtu jāpagarina 2014.–2020. gada perioda programmu administratīvās slēgšanas termiņi. Konkrētāk, minētā galīgā maksājuma pieteikuma iesniegšanas termiņš būtu jāpagarina par 12 mēnešiem. Turklāt par 12 mēnešiem būtu jāpagarina arī slēgšanas dokumentu iesniegšanas termiņš. Saistībā ar minētajiem grozījumu ir lietderīgi precizēt, ka iepirktās pārtikas un materiālu izplatīšanu līdz attiecināmības perioda beigām (2023. gada beigām) vajadzētu atļaut turpināt pēc minētā datuma. Lai nodrošinātu Savienības budžeta pareizu izpildi un maksājumu maksimālo apjomu ievērošanu, 2025. gadā veicamie maksājumi būtu jāierobežo katrai programmai līdz 1 % no finanšu apropriācijām no resursiem, kas paredzēti daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam, kura noteikta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (25). Maksājamās summas, kas pārsniedz maksimālo apjomu 1 % no programmas apropriācijām par katru fondu 2025. gadam, nevajadzētu izmaksāt ne 2025. gadā, ne nākamajos gados, bet būtu jāizmanto tikai priekšfinansējuma noskaidrošanai. Neizmantotās summas būtu jāatceļ saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 slēgšanas laikā. Lai nodrošinātu, ka tālākie reģioni var pilnībā izmantot to fondu atbalstu, uz kuriem attiecas šī Regula, būtu jāprecizē, ka Regulā (ES) Nr. 1303/2013 paredzētā elastīguma nolūkā papildu īpašie piešķīrumi tālākajiem reģioniem būtu jāuzskata par daļu no ERAF piešķīruma tai pašai reģionu kategorijai kā attiecīgais tālākais reģions. Neraugoties uz atšķirīgajiem attiecināmības noteikumiem, kas piemērojami papildu īpašajam piešķīrumam, vajadzētu būt arī iespējai minēto elastīgumu savstarpēji piemērot papildu īpašajam piešķīrumam un citiem ERAF piešķīrumiem tai pašai reģionu kategorijai programmā. |
(27) |
2014.–2020. gada plānošanas periodā paredzētās elastīguma iespējas ir palīdzējušas dalībvalstīm reaģēt uz krīzi un veikt atveseļošanas pasākumus, un ir palīdzējušas tām pārvarēt papildu slogu, ko valstu budžetiem radījis Krievijas agresijas karš pret Ukrainu. Lai dalībvalstis spētu pārvarēt pastāvīgo budžeta spiedienu, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 paredzēto iespēju ar atpakaļejošu spēku pēdējā grāmatvedības gadā, t.i. no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam, būtu jāparedz, ka attiecībā uz kohēzijas programmām saskaņā ar budžeta apropriācijām un atbilstoši pieejamam finansējumam tiek pagarināta iespēja piemērot Savienības līdzfinansējuma likmi 100 % apmērā, ja dalībvalsts informē Komisiju pirms pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanas par pēdējo grāmatvedības gadu. |
(28) |
InvestEU ir Savienības pamatprogramma, kuras mērķis ir veicināt investīcijas, jo īpaši attiecībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, un šajā nolūkā tā nodrošina uz pieprasījumu balstītu finansējumu, cita starpā izmantojot finansējuma apvienošanas mehānismu, un tehnisko palīdzību. Minētā pieeja palīdz piesaistīt papildu publisko un privāto kapitālu pašreizējos politikas logos. Lai nodrošinātu pieejamo līdzekļu pilnīgu apguvi un ar noteikumu, ka īstenošanas partneriem nav pietiekamas spējas apgūt Regulā (ES) 2021/523 noteiktos 25 % no ES garantijas, Komisijai vajadzētu būt iespējai piešķirt EIB grupai vairāk nekā 75 % no ES garantijas. Šajā sakarībā Komisijai būtu jāmudina īstenošanas partneri, kas nav EIB grupa, pilnībā apgūt tiem pieejamo finansējumu un jāpalīdz tiem šajā uzdevumā. Dalībvalstis tiek mudinātas sniegt savu ieguldījumu InvestEU dalībvalsts nodalījumā, lai pašreizējo politikas logu satvarā atbalstītu finanšu produktus atbilstīgi STEP mērķiem, neskarot piemērojamos valsts atbalsta noteikumus. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savos atveseļošanas un noturības plānos kā pasākumu iekļaut skaidras naudas iemaksu InvestEU dalībvalsts nodalījuma vajadzībām, lai atbalstītu STEP mērķus pašreizējo politikas logu satvarā. Vajadzētu paredzēt, ka minētā papildu iemaksa STEP mērķu atbalstam var sasniegt līdz 6 % no to atveseļošanas un noturības plāna kopējā finanšu piešķīruma InvestEU dalībvalsts nodalījumam. Būtu jāievieš arī papildu elastīgums un precizējumi, lai uzlabotu STEP mērķu izpildi. Attiecībā uz projektiem, kas palīdz sasniegt STEP mērķus, būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka investīciju laikposma beigās ir aptverts plašs nozaru un reģionu loks un nav pieļauta pārmērīga koncentrācija nozares vai ģeogrāfiskā līmenī. |
(29) |
Galvenā Savienības programma, kas finansē pētniecību un inovācijas, ir “Apvārsnis Eiropa”, un tajā Eiropas Inovācijas padome (EIP) sniedz atbalstu jo īpaši inovācijām, kurām ir potenciāli radikāls un pārveidojošs raksturs ar tādu izvēršanas potenciālu, kas var būt pārāk riskants privātajiem investoriem. Pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” būtu jāparedz papildu elastīgums, lai EIP Accelerator varētu sniegt tikai pašu kapitāla atbalstu MVU, kas nav spējīgi piesaistīt banku finansējumu, tostarp jaunuzņēmumiem un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas nav spējīgi piesaistīt banku finansējumu, un kas veic inovāciju, jo īpaši tiem, kas strādā ar STEP atbalstītajām tehnoloģijām, un neatkarīgi no tā, vai tie iepriekš ir saņēmuši cita veida atbalstu no EIP Accelerator. Finansiālā instrumenta, kas ir daļa no EIP Accelerator, ar kuru sniedz ieguldījumus pašu kapitāla vai citā atmaksājamā veidā (“EIP fonds”) īstenošanai pašlaik paredzētā maksimālā investīciju summa ir 15 miljoni EUR, izņemot ārkārtas gadījumus, un tajā nevar iekļaut ne turpmākas finansēšanas kārtas, ne lielākas investīciju summas. Ja atbalstu MVU un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem, kas nav spējīgi piesaistīt banku finansējumu, ļautu sniegt tikai kapitāla veidā, tiktu novērsta pašreizējā tirgus plaisa, jo īpaši investīciju vajadzībām 15–50 miljonu EUR robežās. Turklāt pieredze liecina, ka summas, kas atvēlētas EIP izmēģinājuma projektam programmas “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (26), ietvaros, nav pilnībā izmantotas. Lai atspoguļotu palielināto Eiropas Aizsardzības fonda finansējumu, būtu jāgroza arī Regula (ES) 2021/695. |
(30) |
EIP ir izšķiroša loma, piedāvājot sākotnējo finansējumu strauji augošiem jaunuzņēmumiem un maziem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem. Ņemot vērā EIP specializētas zināšanas, tā ir ideāli piemērota uzlabot finansējuma iespējas uzņēmumiem, kuri meklē kapitālu savas darbības paplašināšanai pēc sākotnējā inovācijas posma. Ņemot vērā EIP fonda centrālo lomu STEP sekmīgā īstenošanā, būtu jāprecizē attiecīgie tiesību aktu noteikumi par EIP darbību. |
(31) |
Eiropas Aizsardzības fonds ir vadošā programma Savienības aizsardzības industrijas konkurētspējas, inovācijas, efektivitātes un tehnoloģiskās autonomijas uzlabošanai, tādējādi veicinot Savienības atvērto stratēģisko autonomiju. Aizsardzības spēju attīstīšana ir ļoti svarīga, jo tā ir priekšnoteikums Savienības rūpniecības spējai un autonomijai izstrādāt aizsardzības ražojumus un dalībvalstu kā šādu ražojumu galalietotāju neatkarībai. Tāpēc būtu jādara pieejams papildu finansējums, ar ko atbalstīt projektus, kas veicina šīs regulas darbības jomā ietverto aizsardzības lietojumu izstrādi. |
(32) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, stiprināt Savienības suverenitāti un drošību, paātrināt Savienības zaļo un digitālo pārkārtošanos, kāpināt tās konkurētspēju un samazināt tās stratēģiskās atkarības, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. nodaļa
STEP
1. pants
Priekšmets
1. Šī regula izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (STEP), lai atbalstītu kritiski svarīgas un jaunas stratēģiskās tehnoloģijas un to attiecīgās vērtības ķēdes attiecīgās nozarēs.
2. Šī regula nosaka STEP mērķus, STEP pieejamo finansiālā atbalsta summu un noteikumus par suverenitātes zīmoga un suverenitātes portāla īstenošanu, kā arī par ziņošanu par STEP mērķiem.
2. pants
STEP mērķi
1. Lai nodrošinātu Savienības suverenitāti un drošību, samazinātu Savienības stratēģiskās atkarības stratēģiskās nozarēs, stiprinātu Savienības konkurētspēju, uzlabojot tās noturību un ražīgumu un mobilizējot finansējumu, veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus investīcijām iekšējā tirgū, sekmētu pārrobežu, tostarp MVU, līdzdalību, stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm un reģioniem, un veicinātu iekļaujošu piekļuvi pievilcīgām un kvalitatīvām darbvietām, ieguldot nākotnē nepieciešamajās prasmēs un panākot, ka tās ekonomiskā, rūpnieciskā un tehnoloģiskā bāze ir gatava zaļās un digitālās pārkārtošanās procesiem, STEP ir šādi mērķi:
a) |
atbalstīt kritiski svarīgu tehnoloģiju izstrādi vai ražošanu visā Savienībā vai aizsargāt un stiprināt to attiecīgās vērtības ķēdes, kā minēts 3. punktā, šādās nozarēs:
|
b) |
novērst tā darbaspēka un prasmju trūkumu, kas ir kritiski svarīgi visu veidu kvalitatīvām darbvietām, lai atbalstītu a) apakšpunktā paredzēto mērķi, jo īpaši izmantojot mūžizglītību, izglītības un apmācības projektus, tostarp Eiropas neto nulles emisiju industrijas akadēmijas, kas izveidotas, ievērojot Neto nulles emisiju industrijas akta attiecīgo tiesību normu, un ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un jau ieviestajām izglītības un apmācības iniciatīvām. |
2. Tehnoloģijas, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā, uzskata par kritiski svarīgām, ja tās atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
a) |
tās iekšējā tirgū ienes inovatīvu, jaunu un progresīvu elementu ar ievērojamu ekonomisko potenciālu; |
b) |
tās palīdz samazināt vai novērst Savienības stratēģiskās atkarības. |
3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto kritiski svarīgo tehnoloģiju izstrādes vai ražošanas vērtības ķēde attiecas uz gataviem ražojumiem, kā arī uz īpašām sastāvdaļām un īpašām mašīnām, ko primāri izmanto gatavo ražojumu ražošanā, un kritiski svarīgām izejvielām, kas noteiktas Kritiski svarīgo izejvielu akta pielikumā, un uz saistītajiem pakalpojumiem, kas ir kritiski svarīgi un specifiski minēto gatavo ražojumu izstrādei vai ražošanai.
Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, tādu tehnoloģiju izstrādes vai ražošanas vērtības ķēde, kas ietilpst Neto nulles emisiju akta darbības jomā, un kas ir šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās tehnoloģijas, attiecas uz gataviem ražojumiem, kā arī uz īpašām sastāvdaļām un īpašām mašīnām, ko primāri izmanto gatavo ražojumu ražošanā, kā definēts Neto nulles emisiju industrijas aktā, un uz saistītajiem pakalpojumiem, kas ir kritiski svarīgi un specifiski minēto gatavo ražojumu izstrādei vai ražošanai.
4. Stratēģiskos projektus, kas atzīti saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas akta attiecīgo tiesību normu un atbilst Neto nulles emisiju industrijas akta noturības kritērijiem vai konkurētspējas kritērijiem, uzskata par tādiem, kas veicina 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētā STEP mērķa sasniegšanu.
5. Stratēģiskos projektus, kas atzīti saskaņā ar Kritiski svarīgo izejvielu akta attiecīgo tiesību normu, uzskata par tādiem, kas veicina 1. punkta a) apakšpunktā minētā STEP mērķa sasniegšanu.
6. Ja kāds svarīgs projekts visas Eiropas interesēs (IPCEI), ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, attiecas uz kādu no šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām tehnoloģijām, attiecīgās tehnoloģijas uzskata par kritiski svarīgām.
7. Līdz 2024. gada 2. maijam Komisija izdod norādījumus par to, kā tehnoloģijas šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās nozarēs var tikt uzskatītas par kritiski svarīgām, kā arī par to, kā izpildīt šā panta 2. punktā paredzētos nosacījumus. Minētajos norādījumos Komisija precizē vērtības ķēdes jēdzienu un saistītos pakalpojumus, kas ir kritiski svarīgi un specifiski šā panta 3. punktā minēto gatavo ražojumu izstrādei vai ražošanai. Minētos norādījumus pārskata, attiecīgā gadījumā, ņemot vērā 8. pantā minēto starpposma izvērtējuma ziņojumu.
3. pants
Finansiālais atbalsts
1. Finansiālu atbalstu STEP īstenošanai sniedz no esošajām Savienības programmām.
2. Lai stiprinātu spēju sasniegt STEP mērķus, STEP īstenošanu atbalsta ar 1 500 000 000 EUR faktiskajās cenās no finansējuma, kas minēts Regulas (ES) 2021/697 4. panta 1. punktā. Šo summu īsteno saskaņā ar minēto regulu, un to izmanto, lai sasniegtu STEP mērķus.
4. pants
Suverenitātes zīmogs, apvienotais un kumulatīvais finansējums
1. Komisija piešķir suverenitātes zīmogu jebkuram projektam, kas veicina kādu no STEP mērķiem, ar noteikumu, ka projekts ir novērtēts un atbilst minimālajām kvalitātes prasībām, jo īpaši atbilstības, izslēgšanas un piešķiršanas kritērijiem, kas paredzēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Regulām (ES) 2021/522, (ES) 2021/694, (ES) 2021/695 vai (ES) 2021/697, vai saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/856 (27).
2. Šā panta 1. punktā minētajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus var iekļaut ģeogrāfiskus ierobežojumus, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem tajos iekļauj pienākumus ievērot darba un nodarbinātības nosacījumus saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem, Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām un koplīgumiem.
3. Suverenitātes zīmogu izmanto par kvalitātes zīmi, jo īpaši šādā nolūkā:
a) |
lai saņemtu atbalstu projektam no citas Savienības programmas saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami minētajai programmai; vai |
b) |
lai projektu finansētu, izmantojot ar citu Savienības instrumentu kumulatīvu vai apvienotu finansējumu saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami minētajiem instrumentiem. |
4. Pārskatot savas atveseļošanas un noturības plānus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241, dalībvalstis, neskarot minēto regulu, par prioritāriem uzskata projektus, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs, ievērojot šā panta 1. punktu.
5. Lemjot par investīciju projektiem, kurus finansēt no savām attiecīgajām Modernizācijas fonda daļām saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.d pantu, dalībvalstis par prioritāriem var uzskatīt tos kritiski svarīgu tīro un resursefektīvo tehnoloģiju projektus, kuriem saskaņā ar šā panta 1. punktu ir piešķirts suverenitātes zīmogs. Turklāt dalībvalstis var nolemt piešķirt valsts atbalstu projektiem, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs un kuri veicina šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētā STEP mērķa sasniegšanu.
6. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 suverenitātes zīmogu ņem vērā procedūrā, kas paredzēta EIB statūtu 19. pantā, un politikas pārbaudē, kā noteikts minētās regulas 23. panta 3. punktā. Turklāt īstenošanas partneri savlaicīgi pārbauda projektus, kam piešķirts suverenitātes zīmogs, ja tie ietilpst to ģeogrāfiskajā un darbības jomā, kā noteikts Regulas (ES) 2021/523 26. panta 5. punktā.
7. Stratēģiskie projekti, kas atzīti saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas akta un Kritiski svarīgo izejvielu akta attiecīgajām tiesību normām, un kas ietilpst šīs regulas 2. panta darbības jomā un saņem finansējumu no šīs regulas 3. pantā minētajām programmām, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka šis finansējums nesedz tās pašas izmaksas. Attiecīgajam stratēģiskā projekta finansējumam piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz stratēģiskā projekta kopējās attiecināmās izmaksas. Atbalstu no dažādajām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.
8. Suverenitātes zīmoga piešķiršana un kumulatīva finansējuma nodrošināšana neskar piemērojamos valsts atbalsta noteikumus un Savienības starptautiskās saistības.
9. Suverenitātes zīmogs ir derīgs uz tā projekta īstenošanas laiku, kuram tas piešķirts, un zaudē spēku, ja šis projekts nav sākts piecu gadu laikā pēc piešķiršanas vai projekts ir pārcelts ārpus Savienības.
5. pants
STEP īstenošana
Lai īstenotu STEP, Komisija jo īpaši:
a) |
veicina 4. panta 1. punktā minēto suverenitātes zīmogu, jo īpaši, lai uzlabotu to projektu pamanāmību, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs un kuri saņēmuši finansējumu no ERAF, Kohēzijas fonda, ESF+ vai TPF; |
b) |
izveido un pārvalda 6. pantā minēto suverenitātes portālu, jo īpaši tuvinot visas Savienības finansējuma iespējas potenciālajiem saņēmējiem un uzlabojot pārredzamību Savienības iedzīvotājiem; |
c) |
sadarbojas ar valstu kompetentajām iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar 6. panta 4. punktu, un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai koordinētu un apmainītos ar informāciju par finansiālajām vajadzībām, esošajiem trūkumiem un paraugpraksi attiecībā uz piekļuvi finansējumam, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā; |
d) |
veicina sakarus starp 2. pantā minētajām tehnoloģiju nozarēm, jo īpaši izmantojot esošās industriālās alianses, tīklus un struktūras, tostarp Neto nulles emisiju Eiropas platformu, kas izveidota ar Neto nulles emisiju industrijas aktu, un Eiropas Kritiski svarīgo izejvielu valdi, kas izveidota saskaņā ar Kritiski svarīgo izejvielu aktu; |
e) |
veicina Savienības programmu konsekvenci, saskaņotību, sinerģiju un papildināmību, lai atbalstītu projektus, kas veicina STEP mērķu sasniegšanu. |
6. pants
Suverenitātes portāls
1. Komisija izveido īpašu publiski pieejamu tīmekļa vietni (“suverenitātes portāls”), kurā informē par to, kādas ir iespējas finansēt ar STEP mērķiem saistītus projektus, un uzlabo šo projektu redzamību, jo īpaši sniedzot šādu informāciju:
a) |
informācija par Savienības programmām, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, un izsludinātie un gaidāmie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus, kas saistīti ar STEP mērķiem saskaņā ar attiecīgajām programmām; |
b) |
sīkāka informācija par projektiem, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs saskaņā ar 4. pantu; |
c) |
sīkāka informācija par projektiem, kas saskaņā ar Neto nulles emisiju industrijas aktu un Kritiski svarīgo izejvielu aktu ir atzīti par stratēģiskiem projektiem, ciktāl tie ietilpst šīs regulas 2. panta darbības jomā; |
d) |
sīkāka informācija par projektiem, ar kuriem atbalsta STEP mērķus un kuri atlasīti ERAF, Kohēzijas fonda, ESF+ vai TPF atbalstam, ciktāl tie ir paziņoti Komisijai saskaņā ar šā panta 5. punktu. |
e) |
saskaņā ar 4. punktu izraudzīto valsts kompetento iestāžu kontaktinformācija. |
2. Suverenitātes portālā sniedz arī informāciju par STEP īstenošanu un informāciju saistībā ar Savienības budžeta izdevumiem, kā minēts 7. pantā, kā arī informāciju par attiecīgajās programmās noteiktajiem snieguma rādītājiem.
3. Suverenitātes portālu atklāj 2024. gada 1. martā, un Komisija to regulāri atjaunina.
4. Līdz 2024. gada 2. jūnijam katra dalībvalstis izraugās vienu valsts kompetento iestādi, kas darbojas kā galvenais kontaktpunkts STEP īstenošanai valsts līmenī.
5. Šā panta 4. punktā minētās valsts kompetentās iestādes paziņo Komisijai sīkāku informāciju, ja tāda ir pieejama, par projektiem, ar kuriem atbalsta STEP mērķus, kuri atlasīti ERAF, Kohēzijas fonda, ESF+ vai TPF atbalstam, lai to publiskotu suverenitātes portālā.
7. pants
Uzraudzība un ikgadējā ziņošana
1. Komisija uzrauga STEP īstenošanu un mēra STEP mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz 3. pantā minētajām Savienības programmu uzraudzības sistēmām. Īstenošanas uzraudzība ir mērķtiecīga un samērīga ar STEP ietvaros veiktajām darbībām.
2. Komisija nodrošina, ka STEP ietvaros veikto darbību īstenošanas uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šajā nolūkā Savienības finansējuma saņēmēji, pamatojoties uz spēkā esošajām ziņošanas prasībām, vajadzības gadījumā un samērīgi sniedz uzraudzībai vajadzīgos datus.
3. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz gada ziņojumu par STEP īstenošanu un šo ziņojumu publisko.
4. Gada ziņojumā iekļauj konsolidētu informāciju par progresu, kas panākts, īstenojot STEP mērķus katras 3. pantā minētās programmas satvarā, tostarp kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju, ja tāda ir pieejama, par STEP atbalstu, kas sadalīts pa dalībvalstīm, un par pārrobežu projektiem.
5. Gada ziņojumā iekļauj arī šādu informāciju:
a) |
STEP kopējie izdevumi, kas sadalīti pa programmām; |
b) |
STEP sniegums, pamatojoties uz attiecīgajās programmās noteiktajiem snieguma rādītājiem; |
c) |
pārskats par STEP ieguldījumu Savienības stratēģiskajos mērķos attiecībā uz ilgtermiņa konkurētspējas nodrošināšanu; |
d) |
analīze par to projektu ģeogrāfisko un tehnoloģisko sadalījumu, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs. |
8. pants
STEP izvērtēšana
1. Līdz 2025. gada 31. decembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz starpposma izvērtējuma ziņojumu par STEP īstenošanu, lai sagatavotu pamatu turpmākai lēmumu pieņemšanai.
2. Konkrēti, starpposma izvērtējuma ziņojumā novērtē to, cik lielā mērā ir sasniegti STEP mērķi, cik efektīvi ir izmantoti resursi un kāda ir tās Eiropas pievienotā vērtība.
Starpposma izvērtējuma ziņojumā arī:
a) |
sniedz pārskatu par Savienības reģioniem, attiecībā uz kuriem kohēzijas programmas ir grozītas saskaņā ar partnerības principu; |
b) |
izvērtē STEP mērķu un darbību, tostarp STEP atbalstīto kritiski svarīgo tehnoloģiju, atbilstību; |
c) |
novērtē, vai ir iespējams informāciju par Savienības programmām sniegt vienā Savienības portālā, lai tuvinātu visas Savienības finansējuma iespējas potenciālajiem saņēmējiem un uzlabotu to pārredzamību Savienības iedzīvotājiem; un |
d) |
novērtē iespējas izveidot simulatoru, lai projektu virzītājiem, jo īpaši MVU, sniegtu norādījumus par Savienības finansējuma iespējām, uz kurām to konkrētais projekts varētu pretendēt. |
3. Attiecīgā gadījumā starpposma izvērtējuma ziņojumam pievieno leģislatīvā akta priekšlikumu šīs regulas grozīšanai ar mērķi samazināt Savienības stratēģiskās atkarības un stiprināt Savienības rūpniecības politiku, vienlaikus nodrošinot pienācīgu iekšējā tirgus darbību, izvairoties no tirgus izkropļojumiem un radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, vai leģislatīvo aktu priekšlikumus citām iniciatīvām, kurām ir līdzīgi mērķi.
4. To Savienības programmu īstenošanas beigās, no kurām STEP saņem finansiālu atbalstu, bet ne vēlāk kā 2031. gada 31. decembrī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo izvērtējuma ziņojumu par STEP īstenošanu, kura pamatā ir visi starpposma izvērtējuma ziņojumā ietvertie elementi un kurā sniegts kopsavilkums par visiem 7. pantā minētajos gada ziņojumos sniegtajiem elementiem.
2. nodaļa
Grozījumi
9. pants
Grozījums Direktīvā 2003/87/EK
Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktā pēc piektās daļas iekļauj šādu daļu:
“Izstrādājot un īstenojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vai konkurējošu cenu izsoli Inovāciju fonda satvarā, Komisija ņem vērā stratēģiskos projektus, kas atzīti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido pasākumu satvaru Eiropas neto nulles emisiju tehnoloģiju produktu izgatavošanas ekosistēmas stiprināšanai, kas tiek uzskatīti par tādiem, kas palīdz sasniegt Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP) mērķus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/795 (*1) 2. panta 4. punktu. Dalībvalstis apsver iespēju sniegt atbalstu to teritorijā īstenotiem projektiem no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda, kas izveidoti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1058 (*2), un Taisnīgas pārkārtošanās fonda, kas izveidots ar Regulu (ES) 2021/1056, izmantojot Inovāciju fonda satvarā izstrādātus finanšu mehānismus, piemēram, shēmu “izsoles kā pakalpojums.
10. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/1058
Regulu (ES) 2021/1058 groza šādi:
1) |
regulas 3. pantu groza šādi:
|
2) |
regulas 5. pantu groza šādi:
|
3) |
regulas I pielikuma 1. tabulu groza šādi:
|
4) |
regulas II pielikuma tabulu groza šādi:
|
11. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/1056
Regulu (ES) 2021/1056 groza šādi:
1) |
regulas 2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants Konkrēts mērķis Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 5. panta 1. punkta otro daļu TPF palīdz sasniegt konkrēto mērķi: sniegt reģioniem un cilvēkiem iespēju risināt jautājumus saistībā ar sociālajām, nodarbinātības, ekonomiskajām un vidiskajām sekām, ko rada pārkārtošanās uz 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam, pamatojoties uz Parīzes nolīgumu. TPF var atbalstīt arī investīcijas, kas veicina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/795 (*5) 2. pantā minēto Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP) mērķu sasniegšanu. (*5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (“STEP”) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241 (OV L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”;" |
2) |
regulas 8. panta 2. punktam pievieno šādu daļu: “TPF var atbalstīt arī ienesīgas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, vienlaikus saglabājot uzsvaru uz MVU, un kas veicina Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minēto STEP mērķu sasniegšanu. Minēto atbalstu var sniegt neatkarīgi no tā, vai ir veikta plaisas analīze saskaņā ar šīs regulas 11. panta 2. punkta h) apakšpunktu, un neatkarīgi no tās iznākuma. Šādas investīcijas ir atbilstīgas tikai tad, ja to rezultātā nenotiek pārcelšana, kā definēts Regulas (ES) 2021/1060 2. panta 27) punktā. Lai varētu sniegt šādu atbalstu, taisnīgas pārkārtošanās teritoriālais plāns nav jāpārskata, ja šāda pārskatīšana būtu saistīta tikai ar plaisas analīzi. Atlases procesā ņem vērā mācekļu vietas un darbvietas, izglītību un apmācību jaunu prasmju apguvei.”; |
3) |
regulas 10. pantam pievieno šādu punktu: “4. Komisija 30 % no TPF piešķīruma, ieskaitot saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 27. pantu pārvietotas summas, programmā, kas norādīta lēmumā par programmas apstiprināšanu, iemaksā kā vienreizēju ārkārtas priekšfinansējumu papildus programmas ikgadējam priekšfinansējumam, kas paredzēts šīs regulas 90. panta 1. un 2. punktā. Minēto ārkārtas priekšfinansējumu maksā no 2024. gada 1. marta. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 5. punktu summu, kas izmaksāta kā ārkārtas priekšfinansējums, dzēš no Komisijas kontiem ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 6. punktu visus ārkārtas priekšfinansējuma radītos procentus izmanto attiecīgajai programmai tādā pašā veidā kā TPF un iekļauj pēdējā grāmatvedības gada pārskatos. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 97. panta 1. punktu ārkārtas priekšfinansējumu neaptur. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. panta 1. punktu priekšfinansējumā, kas jāņem vērā, aprēķinot atceļamo saistību summas, iekļauj izmaksāto ārkārtas priekšfinansējumu. Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 112. panta, maksimālās līdzfinansējuma likmes konkrētajām prioritātēm, kas noteiktas STEP mērķu atbalstīšanai, ir 100 %.” |
12. pants
Grozījums Regulā (ES) 2021/1057
Regulā (ES) 2021/1057 iekļauj šādu pantu:
“12.a pants
Atbalsts STEP mērķiem
1. Dalībvalstis var izmantot ESF+, lai sniegtu atbalstu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/795 (*6) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP) mērķu sasniegšanai saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, kas noteikti šīs regulas 4. panta 1. punktā, tostarp atbalstot prasmju pilnveidi neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā, cita starpā tādu prasmju pilnveidi, kuru pamatā ir Eiropas prasmju akadēmiju izveidotās mācību programmas, kā arī jauniešu apmācību un darba ņēmēju prasmju apguvi, prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju neto nulles emisiju tehnoloģiju jomā.
2. Papildus programmas priekšfinansējumam, kas paredzēts Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 1. un 2. punktā, ja Komisija apstiprina programmas grozījumu, kas ietver vienu vai vairākas prioritātes, kuras veltītas ESF+ atbalstītajām darbībām, kas veicina Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minēto STEP mērķu sasniegšanu, tā par šīm prioritātēm izmaksā ārkārtas priekšfinansējumu 30 % apmērā no piešķīruma. Minēto ārkārtas priekšfinansējumu izmaksā 60 dienu laikā pēc tam, kad pieņemts Komisijas lēmums par programmas grozījuma apstiprināšanu, ar noteikumu, ka programmas grozījums Komisijai ir iesniegts līdz 2025. gada 31. martam.
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 5. punktu summu, kas izmaksāta kā ārkārtas priekšfinansējums, dzēš ne vēlāk kā pēdējā grāmatvedības gadā.
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 90. panta 6. punktu visus ārkārtas priekšfinansējuma radītos procentus izmanto attiecīgajai programmai tādā pašā veidā kā ESF+ un iekļauj pēdējā grāmatvedības gada pārskatos.
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 97. panta 1. punktu ārkārtas priekšfinansējumu neaptur.
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 105. panta 1. punktu priekšfinansējumā, kas jāņem vērā, aprēķinot atceļamo saistību summas, iekļauj izmaksāto ārkārtas priekšfinansējumu.
Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/1060 112. panta, maksimālā līdzfinansējuma likme konkrētajām prioritātēm, kas noteiktas STEP mērķu atbalstīšanai, ir 100 %.
13. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/1060
Regulu (ES) 2021/1060 groza šādi:
1) |
regulas 2. panta 45) punktu aizstāj ar šādu:
(*7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (“STEP”) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241 (OV L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”;" |
2) |
regulas 6. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: “Ja Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP), kas izveidota ar Regulu (ES) 2024/795, programmas grozījumu rezultātā Kohēzijas fonda ieguldījums klimata jomā pārsniegtu mērķrādītāju – 37 % no tā kopējā piešķīruma, tad summu, kas pārsniedz šo mērķrādītāju, var ņemt vērā, aprēķinot ERAF ieguldījumu klimata jomā, lai sasniegtu mērķrādītāju – 30 % no tā kopējā piešķīruma. Tāpat summas, kas pārsniedz ERAF klimata ieguldījuma mērķrādītāju – 30 % no tā kopējā piešķīruma, var ņemt vērā, aprēķinot Kohēzijas fonda ieguldījumu klimata jomā.”; |
3) |
regulas 13. pantam pievieno šādus punktus: “5. Neskarot 1. punktā minēto iespēju līdz 2025. gada 31. martam grozīt partnerības nolīgumu, dalībvalsts var iesniegt Komisijai grozītu partnerības nolīgumu, lai ņemtu vērā tādu prioritāšu ieviešanu programmās, kas veicina Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minēto STEP mērķu sasniegšanu. 6. Atkāpjoties no šā panta 2. un 4. punkta, Komisija apstiprina 5. punktā minēto grozīto partnerības nolīgumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi pirmo reizi.” |
4) |
regulas 14. panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/523 10. panta 4. punkta otro daļu, ja garantijas nolīgums nav noslēgts 12 mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas, iemaksu nolīgumu izbeidz vai pagarina pēc savstarpējas vienošanās.”; |
5) |
regulas 24. pantam pievieno šādus punktus: “9. Atkāpjoties no šīs regulas 18. panta, ja prioritātes, kas paredzētas Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minēto STEP mērķu sasniegšanu veicinošām investīcijām, programmā ir iekļautas pēc tam, kad ir apstiprināts programmas grozījums, ko dalībvalsts iesniegusi līdz 2024. gada 31. augustam, šīs prioritātes neņem vērā vidusposma pārskatīšanā. Lēmumā, ar ko apstiprina šādus programmas grozījumus, var iekļaut elastības summas vai tās daļas galīgo piešķīrumu 2026. un 2027. gadam, lai risinātu prioritātes, kas paredzētas investīcijām, kuras veicina STEP mērķu sasniegšanu. Ja visa programmas elastīguma summa ir galīgi piešķirta šādām prioritātēm, šīs programmas vidusposma pārskatīšanu neveic. 10. Atkāpjoties no šā panta 4. punkta, Komisija pieņem lēmumu, ar ko apstiprina līdz 2024. gada 31. augustam iesniegtu programmas grozījumu, un dara to divu mēnešu laikā pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi, ar noteikumu, ka tas attiecas tikai uz īpašu prioritāšu ieviešanu investīcijām, kas veicina Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minēto STEP mērķu sasniegšanu.” |
6) |
regulas 49. pantam pievieno šādu punktu: “7. Ja atbalsts ir plānots Regulas (ES) 2024/795 2. pantā minētajiem STEP mērķiem, vadošā iestāde nodrošina, ka visa informācija, kas publicējama saskaņā ar šā panta 2. punktu, tiek iesniegta arī Komisijai šā panta 4. punktā noteiktajā formātā publicēšanai suverenitātes portālā, kas izveidots, ievērojot Regulas (ES) 2024/795 6. pantu, tostarp plānotā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus grafiks, kas tiek atjaunināts vismaz trīsreiz gadā, kā arī saite uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus to publicēšanas dienā.” |
7) |
I pielikumu groza šādi
|
14. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013
Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:
1) |
regulas 25.a pantā iekļauj šādu punktu: “1.b Atkāpjoties no 60. panta 1. punkta un 120. panta 3. punkta pirmās un ceturtās daļas, līdzfinansējuma likmi 100 % apmērā var piemērot izdevumiem, kas maksājumu pieteikumos deklarēti par visu grāmatvedības gadu, kurš sākas 2023. gada 1. jūlijā un beidzas 2024. gada 30. jūnijā, vienam vai vairākiem prioritārajiem virzieniem ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda atbalstītajā programmā. Atkāpjoties no 30. panta 1. un 2. punkta un 96. panta 10. punkta, 100 % līdzfinansējuma likmes piemērošanai nav vajadzīgs Komisijas lēmums, ar ko apstiprina programmas grozījumu. Pēc tam, kad uzraudzības komiteja ir apstiprinājusi pārskatītās finanšu tabulas, dalībvalsts tās paziņo Komisijai. Līdzfinansējuma likmi 100 % apmērā piemēro tikai tad, ja finanšu tabulas Komisijai saskaņā ar 135. panta 2. punktu ir paziņotas pirms pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanas par pēdējo grāmatvedības gadu, kas sākas 2023. gada 1. jūlijā un beidzas 2024. gada 30. jūnijā.” |
2) |
Regulas 130. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “3. Atkāpjoties no 2. punkta, katrai prioritātei atvēlētais fondu vai EJZF ieguldījums, ko ar slēguma bilances maksājumiem piešķir pēdējā grāmatvedības gadā, pa fondiem un reģionu kategorijām nedrīkst vairāk kā par 15 % pārsniegt fondu vai EJZF ieguldījumu, kas katrai prioritātei noteikts Komisijas pieņemtajā darbības programmas apstiprināšanas lēmumā, pa fondiem un reģionu kategorijām. Piemērojot šo punktu, 92. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteikto papildu īpašo piešķīrumu tālākajiem reģioniem uzskata par daļu no ERAF piešķīruma attiecīgā tālākā reģiona kategorijai.” |
3) |
regulas 135. pantam pievieno šādu 6. punktu: “6. Atkāpjoties no 2. punkta, termiņš pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanai par pēdējo grāmatvedības gadu ir 2025. gada 31. jūlijs. Par pēdējo starpposma maksājuma pieteikumu par pēdējo grāmatvedības gadu uzskata to starpposma maksājuma pieteikumu, kurš līdz 2025. gada 31. jūlijam iesniegts pēdējais. Summas no resursiem, kas nav REACT-EU resursi, kuras Komisija atlīdzina kā starpposma maksājumus 2025. gadā, nepārsniedz 1 % no attiecīgās programmas kopējām finanšu apropriācijām, ko sedz fonds, izņemot REACT-EU resursus. Summas, kas Komisijai būtu jāmaksā 2025. gadā un kas pārsniedz šo procentuālo daļu, neizmaksā un izmanto tikai priekšfinansējuma dzēšanai slēgšanas laikā.” |
4) |
regulas 138. punktam pievieno šādu daļu: “Atkāpjoties no pirmajā daļā noteiktā termiņa, a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus par pēdējo grāmatvedības gadu dalībvalstis var iesniegt līdz 2026. gada 15. februārim.”. |
15. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 223/2014
Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza šādi:
1) |
regulas 13. panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Dalībvalsts, vēlākais, līdz 2026. gada 15. februārim iesniedz darbības programmas īstenošanas nobeiguma ziņojumu kopā ar 52. pantā noteiktajiem slēgšanas dokumentiem.” |
2) |
regulas 22. pantā iekļauj šādu punktu. “2.a Ja izmaksas tiek atlīdzinātas saskaņā ar 26. panta 2. punkta b) līdz e) apakšpunktu, atbilstošās atlīdzināmās darbības veic, iesniedzot pēdējo starpposma maksājuma pieteikumu par pēdējo grāmatvedības gadu saskaņā ar 45. panta 6. punktu.” |
3) |
regulas 45. pantam pievieno šādu 6. punktu: “6. Atkāpjoties no 2. punkta, termiņš pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanai par pēdējo grāmatvedības gadu ir 2025. gada 31. jūlijs. Par pēdējo starpposma maksājuma pieteikumu par pēdējo grāmatvedības gadu uzskata to starpposma maksājuma pieteikumu, kurš līdz 2025. gada 31. jūlijam iesniegts pēdējais. Summas, kuras Komisija atlīdzina kā starpposma maksājumus 2025. gadā, nepārsniedz 1 % no attiecīgās programmas kopējām finanšu apropriācijām. Summas, kas Komisijai būtu jāmaksā 2025. gadā un kas pārsniedz šo procentuālo daļu, neizmaksā un izmanto tikai priekšfinansējuma dzēšanai slēgšanas laikā.” |
4) |
regulas 48. pantam pievieno šādu daļu: “Atkāpjoties no pirmajā daļā noteiktā termiņa, a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus par pēdējo grāmatvedības gadu dalībvalstis var iesniegt līdz 2026. gada 15. februārim.”. |
16. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/523
Regulu (ES) 2021/523 groza šādi:
1) |
regulas 3. pantu groza šādi:
|
2) |
regulas 7. panta 3. punktam pievieno šādu daļu: “Atkāpjoties no pirmās daļas, ja atbalsts no finanšu instrumentiem ir kombinēts finanšu produktā pakārtotā pozīcijā šajā regulā paredzētajai ES garantijai un/vai ar Regulu (ES) 2015/1017 izveidotai ES garantijai, zaudējumus, ieņēmumus un atmaksājumus no 1. punktā minētajiem finanšu produktiem, kā arī iespējamos atgūtos līdzekļus var arī neproporcionāli sadalīt starp finanšu instrumentiem un šajā regulā paredzēto ES garantiju un/vai ar Regulu (ES) 2015/1017 izveidoto ES garantiju.”; |
3) |
regulas 10. panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: “Ja garantijas nolīgums nav noslēgts 12 mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas, iemaksu nolīgumu izbeidz vai pagarina pēc savstarpējas vienošanās. Ja 12 mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma noslēgšanas par iemaksu nolīguma summu nav pilnībā uzņemtas saistības saskaņā ar vienu vai vairākiem garantijas nolīgumiem, minēto summu attiecīgi groza. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalstis piešķīrušas, ievērojot noteikumus par ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZAF izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (*9), vai ievērojot noteikumus par ELFLA izmantošanu ar programmas InvestEU starpniecību, kas noteikti KLP stratēģisko plānu regulā, izmanto atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām minētajām regulām. Neizmantoto uzkrājumu summu, kas attiecināma uz summām, kuras dalībvalsts piešķīrusi saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta trešo daļu, atmaksā dalībvalstij. (*9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).”;" |
4) |
regulas 13. pantu groza šādi:
|
5) |
regulas 23. pantam pievieno šādu punktu: “3. Saistībā ar šā panta 1. un 2. punktā minētajām procedūrām Komisija ņem vērā jebkuru suverenitātes zīmogu, kas projektam piešķirts saskaņā ar Regulas(ES) 2024/795 4. pantu.” |
6) |
regulas 26. pantam pievieno šādu punktu: “5. Papildus 4. punktam īstenošanas partneri pārbauda arī projektus, kuriem piešķirts suverenitātes zīmogs saskaņā ar Regulas (ES) 2024/795 4. pantu, ja šie projekti ietilpst to ģeogrāfiskajā un darbības jomā.” |
17. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/695
Regulu (ES) 2021/695 groza šādi:
1) |
regulas 12. pantu 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 86 123 000 000 EUR faktiskajās cenās 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai un EIT un 9 453 000 000 EUR faktiskajās cenās 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajai īpašajai programmai. ” |
2) |
regulas 48. panta 1. punktu groza šādi:
|
18. pants
Grozījums Regulā (ES) 2021/697
Regulas (ES) 2021/697 4. pantu groza šādi:
1) |
panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 12. panta 1. punktu Fonda īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 9 453 000 000 EUR faktiskajās cenās.” |
2) |
panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
|
3) |
pievieno šādu punktu: “5. No 2. punktā minētās summas 1 500 000 000 EUR faktiskajās cenās piešķir uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vai finansējuma piešķiršanai, ar ko atbalsta investīcijas, kuras veicina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/795 (*11) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP) mērķu sasniegšanu. (*11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (“STEP”) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241 (OV L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”." |
19. pants
Grozījumi Regulā (ES) 2021/241
Regulu (ES) 2021/241 groza šādi:
1) |
regulas 7. pantam pievieno šādu punktu: “3. Neskarot šā panta 2. punktu, dalībvalstis var arī ierosināt savā atveseļošanas un noturības plānā kā aplēstās izmaksas iekļaut naudas iemaksas summu dalībvalsts nodalījuma vajadzībām saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/523 (*12) noteikumiem tikai attiecībā uz pasākumiem, kas atbalsta investēšanas darbības, kas veicina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2024/795 (*13) 2. pantā minēto Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformas (STEP) mērķu sasniegšanu. Minētās izmaksas nepārsniedz 6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā finansiālā piešķīruma, un attiecīgajos pasākumos, kas norādīti atveseļošanas un noturības plānā, ievēro šīs regulas prasības. (*12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.)." (*13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2024/795 (2024. gada 29. februāris), ar ko izveido Eiropas stratēģisko tehnoloģiju platformu (“STEP”) un groza Direktīvu 2003/87/EK un Regulas (ES) 2021/1058, (ES) 2021/1056, (ES) 2021/1057, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) 2021/1060, (ES) 2021/523, (ES) 2021/695, (ES) 2021/697 un (ES) 2021/241 (OV L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”;" |
2) |
regulas 21. pantā iekļauj šādu punktu: “1.a Vienīgi nolūkā izmantot šīs regulas 7. panta 3. punktā un Regulas (ES) 2024/795 4. panta 4. punktā paredzēto iespēju dalībvalstis var iesniegt Komisijai pamatotu lūgumu ierosināt grozīt šīs regulas 20. panta 1. un 3. punktā minēto Padomes īstenošanas lēmumu, lai iekļautu pasākumus, ar kuriem atbalsta Regulas (ES) 2024/795 mērķus, neskarot šīs regulas noteikumus.” |
3) |
regulas 29. pantam pievieno šādu punktu: “6. Pirms izsludina uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vai konkursa procedūras, kas saistītas ar STEP mērķiem, kuri noteikti Regulas (ES) 2024/795 2. pantā, dalībvalstis minētās regulas 6. pantā minētajā suverenitātes portālā dara pieejamu šādu informāciju:
|
3. nodaļa
Nobeiguma noteikumi
20. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2024. gada 29. februārī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. MICHEL
(1) OV C, C/2023/866, 8.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/866/oj.
(2) OV C, C/2023/1331, 22.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1331/oj.
(3) Eiropas Parlamenta 2024. gada 27. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2024. gada 28. februāra lēmums.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/2481 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido politikas programmu “Digitālās desmitgades ceļš” 2030. gadam (OV L 323, 19.12.2022., 4. lpp.).
(5) Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/697 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu un atceļ Regulu (ES) 2018/1092 (OV L 170, 12.5.2021., 149. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1056 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).
(22) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).
(23) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).
(24) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 223/2014 (2014. gada 11. marts) par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).
(25) Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).
(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).
(27) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/856 (2019. gada 26. februāris), ar ko attiecībā uz Inovāciju fonda darbību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 140, 28.5.2019., 6. lpp.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj
ISSN 1977-0715 (electronic edition)