EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018AR3637
Opinion of the European Committee of the Regions on ‘CAP reform’
Europos regionų komiteto nuomonė dėl BŽŪP reformos
Europos regionų komiteto nuomonė dėl BŽŪP reformos
COR 2018/03637
OL C 86, 2019 3 7, p. 173–238
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
7.3.2019 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 86/173 |
Europos regionų komiteto nuomonė dėl BŽŪP reformos
(2019/C 86/11)
|
I. SIŪLOMI PAKEITIMAI
COM(2018) 392 final
1 pakeitimas
5 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
siekiant išlaikyti esmines bendras visos Sąjungos nuostatas, užtikrinant, kad valstybių narių sprendimus būtų galima palyginti, tačiau nebūtų ribojamos valstybių narių galimybės siekti Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatyta „žemės ūkio paskirties žemės“ pagrindinė apibrėžtis. Susijusios „ariamosios žemės“, „daugiamečių pasėlių“ ir „daugiamečių žolynų“ pagrindinės apibrėžtys turėtų būti plačios, kad valstybės narės galėtų konkrečiau patikslinti šias apibrėžtis pagal vietos sąlygas. Turėtų būti nustatyta tokia „ariamosios žemės“ pagrindinė apibrėžtis, kad valstybės narės galėtų į ją įtraukti įvairių formų gamybą, įskaitant tokias sistemas kaip agrarinė miškininkystė ir ariamosios žemės plotus, kuriuose yra krūmų ir medžių; į ją būtų privaloma įtraukti ir pūdymo plotus, taip užtikrinant nuo gamybos atsietą intervencinių priemonių pobūdį. „Daugiamečių pasėlių“ pagrindinė apibrėžtis turėtų apimti ir tuos plotus, kurie iš tiesų naudojami produkcijai gaminti, ir tuos, kurie tam nenaudojami, taip pat daigynus ir trumpos rotacijos želdinius, kaip juos apibrėžia valstybės narės. Turėtų būti nustatyta tokia „daugiamečių žolynų“ pagrindinė apibrėžtis, kad valstybės narės galėtų nustatyti papildomus kriterijus ir galėtų į šią apibrėžtį įtraukti ne tik žolę ar kitus žolinius pašarus, bet ir kitų rūšių augalus, kuriuos galima naudoti gyvūnams ganyti arba šerti, nesvarbu, ar tie plotai faktiškai naudojami gamybai, ar ne; |
siekiant išlaikyti esmines bendras visos Sąjungos nuostatas, užtikrinant, kad valstybių narių sprendimus būtų galima palyginti, tačiau nebūtų ribojamos valstybių narių galimybės siekti Sąjungos tikslų, turėtų būti nustatyta „žemės ūkio paskirties žemės“ pagrindinė apibrėžtis. Susijusios „ariamosios žemės“, „daugiamečių pasėlių“ ir „daugiamečių žolynų“ pagrindinės apibrėžtys turėtų būti plačios, kad valstybės narės galėtų konkrečiau patikslinti šias apibrėžtis pagal vietos sąlygas. Turėtų būti nustatyta tokia „ariamosios žemės“ pagrindinė apibrėžtis, kad valstybės narės galėtų į ją įtraukti įvairių formų gamybą, įskaitant tokias sistemas kaip agrarinė miškininkystė ir ariamosios žemės plotus, kuriuose yra krūmų ir medžių; į ją būtų privaloma įtraukti ir pūdymo plotus, taip užtikrinant nuo gamybos atsietą intervencinių priemonių pobūdį. „Daugiamečių pasėlių“ pagrindinė apibrėžtis turėtų apimti ir tuos plotus, kurie iš tiesų naudojami produkcijai gaminti, ir tuos, kurie tam nenaudojami, taip pat daigynus ir trumpos rotacijos želdinius, kaip juos apibrėžia valstybės narės , su sąlyga, kad jie būtų pasėlių sklypų dalimi . Turėtų būti nustatyta tokia „daugiamečių žolynų“ pagrindinė apibrėžtis, kad valstybės narės galėtų nustatyti papildomus kriterijus ir galėtų į šią apibrėžtį įtraukti ne tik žolę ar kitus žolinius pašarus, bet ir kitų rūšių augalus, kuriuos galima naudoti gyvūnams ganyti arba šerti, nesvarbu, ar tie plotai faktiškai naudojami gamybai, ar ne; |
Paaiškinimas
Reikia skatinti klimatui ir aplinkai naudingą agrarinės miškininkystės praktiką, o ne tik apželdinti sklypus, kurie yra iš esmės yra ne žemės ūkio, o miškų paskirties plotai.
2 pakeitimas
9 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
siekiant toliau gerinti BŽŪP rezultatus, pajamų rėmimas turėtų būti tikslingesnis, remiant tikrųjų ūkininkų pajamas. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lygmeniu būtų laikomasi bendro požiūrio į tokį tikslingą paramos skyrimą, reikėtų nustatyti „tikrojo ūkininko“ pagrindinę apibrėžtį su esminėmis nuostatomis. Remdamosi šiuo pagrindu valstybės narės turėtų savo BŽŪP strateginiuose planuose nustatyti, kurie ūkininkai nelaikomi tikraisiais ūkininkais, pagal tokias sąlygas kaip pajamų vertinimo rezultatai, darbo jėgos sąnaudos ūkyje, įmonės tikslas ir įtraukimas į registrus. Taip pat dėl to neturėtų būti atimta galimybė remti kelių rūšių veiklą vykdančius ūkininkus, kurie aktyviai ūkininkauja, bet kartu užsiima ir ne žemės ūkio veikla ne savo ūkyje, nes įvairia jų veikla dažnai padedama stiprinti socialinę ir ekonominę kaimo vietovių struktūrą; |
siekiant toliau gerinti BŽŪP rezultatus, pajamų rėmimas turėtų būti tikslingesnis, remiant tikrųjų ūkininkų pajamas. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lygmeniu būtų laikomasi bendro požiūrio į tokį tikslingą paramos skyrimą, reikėtų nustatyti „tikrojo ūkininko“ pagrindinę apibrėžtį su esminėmis nuostatomis. Remdamosi šiuo pagrindu valstybės narės turėtų savo BŽŪP strateginiuose planuose nustatyti, kurie ūkininkai nelaikomi tikraisiais ūkininkais, pagal tokias sąlygas kaip ūkio pajamų dalies vertinimas, darbo jėgos sąnaudos ūkyje, įmonės tikslas ir įtraukimas į registrus. Taip pat dėl to neturėtų būti atimta galimybė remti kelių rūšių veiklą vykdančius ūkininkus, kurie aktyviai ūkininkauja, bet kartu užsiima ir ne žemės ūkio veikla ne savo ūkyje, nes įvairia jų veikla dažnai padedama stiprinti socialinę ir ekonominę kaimo vietovių struktūrą; |
Paaiškinimas
Reikėtų atsižvelgti į ūkio pajamų dalį, o ne į pajamų kriterijų, kurį taikant nuošalyje liktų smulkieji ūkiai.
3 pakeitimas
11 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
Pakeitimas |
siekiant tinkamai pagrįsti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 straipsnyje nustatytus BŽŪP tikslus ir užtikrinti, kad Sąjunga tinkamai spręstų savo pastarojo meto uždavinius, reikėtų nustatyti bendruosius tikslus, atitinkančius komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ pateiktas gaires. Papildomai reikėtų Sąjungos lygmeniu nustatyti konkrečius tikslus, kuriais valstybės narės vadovautųsi savo BŽŪP strateginiuose planuose. Palaikant įvairių darnaus vystymosi aspektų pusiausvyrą, remiantis poveikio vertinimu, nustatant šiuos konkrečius tikslus turėtų būti suformuluoti konkretesni prioritetai pagal bendruosius BŽŪP tikslus ir atsižvelgiant į susijusius, ypač klimato, energijos ir aplinkos apsaugos sričių Sąjungos teisės aktus; |
siekiant tinkamai pagrįsti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39 straipsnyje nustatytus BŽŪP tikslus ir užtikrinti, kad Sąjunga tinkamai spręstų savo pastarojo meto uždavinius, reikėtų nustatyti bendruosius tikslus, atitinkančius komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ pateiktas gaires. Papildomai reikėtų Sąjungos lygmeniu nustatyti konkrečius tikslus, kuriais valstybės narės vadovautųsi savo BŽŪP strateginiuose planuose. Palaikant įvairių darnaus vystymosi aspektų pusiausvyrą, remiantis poveikio vertinimu, nustatant šiuos konkrečius tikslus turėtų būti suformuluoti konkretesni prioritetai pagal bendruosius BŽŪP tikslus ir atsižvelgiant į susijusius, ypač klimato, energijos ir aplinkos apsaugos sričių Sąjungos teisės aktus. BŽŪP turi būti aiškiai atsižvelgiama į Europos Sąjungos lygybės politiką, ypatingą dėmesį skiriant būtinybei skatinti moterų dalyvavimą plėtojant socialinę ir ekonominę kaimo vietovių struktūrą. Šis reglamentas turėtų padėti padidinti moterų darbo matomumą, todėl į tai reikėtų atsižvelgti nustatant konkrečius tikslus, kuriuos valstybės narės įtrauks į savo strateginius planus; |
Paaiškinimas
Labai svarbu užtikrinti moterų įgalėjimą kaimo vietovėse.
4 pakeitimas
12 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
pažangesnė, modernizuota ir tvaresnė BŽŪP turi apimti mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų remiamas Sąjungos žemės ūkio, miškininkystės ir aprūpinimo maistu sistemų daugiafunkciškumas, investuojant į technologinę plėtrą ir skaitmeninimą, taip pat didinant galimybes gauti objektyvių, patikimų, aktualių ir naujų žinių; |
pažangesnė, modernesnė ir tvaresnė BŽŪP turi apimti mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų remiamas Sąjungos žemės ūkio, miškininkystės ir aprūpinimo maistu sistemų daugiafunkciškumas, investuojant į technologinę plėtrą, skaitmeninimą ir agroekologiją , taip pat didinant galimybes gauti objektyvių, patikimų, aktualių ir naujų žinių , remiantis ūkininkų patirtimi ir jų dalijimusi tarpusavyje žiniomis ; |
Paaiškinimas
Technologinė plėtra, skaitmeninimas, agroekologija, taip pat ūkininkų dalijimasis žiniomis padės užtikrinti pažangesnę, modernesnę ir tvaresnę BŽŪP.
5 pakeitimas
Po 12 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį:
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
skaitmeninės atskirties mažinimas kaimo vietovėse yra pagrindinis uždavinys siekiant išlaikyti šių vietovių gyventojus ir ekonomikos vystymąsi, visų pirma paslaugų teikimą. Žemės ūkio skaitmeninimas suteikia didelį potencialą gamybos, tiekimo rinkai, vartotojų apsaugos srityse, taip pat užtikrinant kaimo teritorijų gamtos ir kultūros paveldo apsaugą. Vis dėlto reikia siekti, kad smulkūs ūkiai, kurių galimybės pasinaudoti naujomis technologijomis gali būti ribotos, galėtų jomis pasinaudoti ir kad dėl technologinės plėtros nesumažėtų ūkininkų savarankiškumas, jie turėtų ir toliau kontroliuoti surinktus skaitmeninius duomenis apie savo ūkį; |
Paaiškinimas
Skaitmeninimo privalumais turėtų pasinaudoti visi ūkiai.
6 pakeitimas
14 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
siekiant puoselėti pažangų ir atsparų žemės ūkio sektorių, tiesioginės išmokos tebėra labai svarbios užtikrinant teisingą paramą ūkininkų pajamoms. Taip pat, siekiant didinti rinkos paskatas ūkininkams , būtina investuoti į ūkių restruktūrizavimą, modernizavimą, inovacijas, įvairinimą ir naujų technologijų diegimą; |
siekiant visuose regionuose puoselėti pažangų , tvarų ir atsparų žemės ūkio sektorių, tiesioginės išmokos tebėra labai svarbios užtikrinant teisingą paramą ūkininkų pajamoms. Taip pat, siekiant didinti ūkių atsparumą ir rinkos pajamas, būtina investuoti į ūkių modernizavimą, inovacijas, įvairinimą ir naujų technologijų diegimą; |
Paaiškinimas
Tiesioginės išmokos turi sudaryti sąlygas užtikrinti didesnį ūkių atsparumą ir didesnes rinkos pajamas visuose regionuose.
7 pakeitimas
15 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
esant didesnei BŽŪP orientacijai į rinką, kaip išdėstyta komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“, dėl rinkos poveikio, klimato kaitos ir susijusių dažnesnių ekstremalių orų reiškinių bei sunkesnių jų padarinių, taip pat dėl sanitarinių ir fitosanitarinių krizių gali kilti kainų nepastovumo rizika ir didėti neigiama įtaka pajamoms. Taigi, nors ūkininkai galiausiai yra atsakingi už savo pačių parengtas ūkių strategijas, reikėtų nustatyti patikimą planą, kaip bus užtikrintas tinkamas rizikos valdymas . Šiuo tikslu valstybės narės ir ūkininkai gali turėti galimybę remtis Sąjungos lygmeniu sukurta rizikos valdymo platforma, skirta pajėgumams stiprinti, kad ūkininkai turėtų pakankamai finansinių priemonių investicijoms ir galimybių gauti apyvartinio kapitalo, naudotis mokymu, žinių perdavimu ir konsultacijomis; |
esant didesnei BŽŪP orientacijai į rinką, kaip išdėstyta komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“, dėl rinkos poveikio, klimato kaitos ir susijusių dažnesnių ekstremalių orų reiškinių bei sunkesnių jų padarinių, taip pat dėl sanitarinių ir fitosanitarinių krizių gali kilti kainų nepastovumo rizika ir didėti neigiama įtaka pajamoms. Taigi, nors ūkininkai galiausiai yra atsakingi už savo pačių parengtas ūkių strategijas, reikėtų nustatyti patikimą planą, kaip bus reguliuojamos rinkos ir užtikrinta tinkama rizikos prevencija . Šiuo tikslu valstybės narės ir ūkininkai gali turėti galimybę remtis Sąjungos lygmeniu sukurta rizikos valdymo platforma, skirta pajėgumams stiprinti, kad ūkininkai turėtų pakankamai finansinių priemonių investicijoms ir galimybių gauti apyvartinio kapitalo, naudotis mokymu, žinių perdavimu ir konsultacijomis; |
Paaiškinimas
Ūkiams tenka susidurti su įvairia rizika, todėl būtina tvirta prevencijos sistema.
8 pakeitimas
17 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
pagal BŽŪP turėtų būti toliau užtikrinamas aprūpinimas maistu, kuris turėtų būti suprantamas taip: visada turi pakakti maisto produktų ir jie turi būti saugūs ir maistingi. Be to, reikėtų padėti Sąjungos žemės ūkiui geriau reaguoti į naujus su maistu ir sveikata susijusius visuomenės poreikius, be kita ko, dėl tvarios žemės ūkio produktų gamybos, sveikesnės mitybos, maisto atliekų ir gyvūnų gerovės. BŽŪP turėtų būti toliau skatinama išskirtinių ir vertingų savybių turinčių produktų gamyba, kartu padedant ūkininkams aktyviai derinti savo produkciją prie rinkos tendencijų ir vartotojų poreikių; |
pagal BŽŪP turėtų būti toliau užtikrinamas aprūpinimas maistu, kuris turėtų būti suprantamas taip: visada turi pakakti maisto produktų ir jie turi būti saugūs ir maistingi. Be to, reikėtų padėti Sąjungos žemės ūkiui geriau reaguoti į naujus su maistu ir sveikata susijusius visuomenės poreikius, be kita ko, dėl tvarios žemės ūkio produktų gamybos, sveikesnės mitybos, maisto atliekų ir gyvūnų gerovės ir žemės ūkio genetinių išteklių išsaugojimo . BŽŪP turėtų būti toliau skatinama išskirtinių ir vertingų savybių turinčių produktų gamyba , pavyzdžiui, tradicinių regionams būdingų produktų, kartu padedant ūkininkams aktyviai derinti savo produkciją prie rinkos tendencijų ir vartotojų poreikių. Be to, BŽŪP turėtų padėti siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), visų pirma užtikrinti apsirūpinimą maistu; |
Paaiškinimas
Europos Sąjunga gali džiaugtis išsaugojusi dar daug tradicinių regionams būdingų produktų ir žemės ūkio genetinių išteklių ir jie turi būti propaguojami.
9 pakeitimas
20 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
siekiant užtikrinti, kad Sąjunga galėtų laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų dėl vidaus paramos, kurie nustatyti PPO sutartimi dėl žemės ūkio, apie tam tikras šiame reglamente numatytas intervencinių priemonių rūšis turėtų būti toliau pranešama kaip apie „žaliosios dėžės“ paramą, kuri nedaro arba beveik nedaro prekybą iškraipančio poveikio ar poveikio gamybai, arba kaip apie „mėlynosios dėžės“ paramą pagal gamybos ribojimo programas, kuriai netaikomi mažinimo įpareigojimai. Nors šio reglamento nuostatos dėl tokių intervencinių priemonių rūšių jau atitinka „žaliosios dėžės“ paramos reikalavimus, nustatytus PPO sutarties dėl žemės ūkio 2 priede, arba „mėlynosios dėžės“ paramos reikalavimus, nustatytus jos 6 straipsnio 5 dalyje, reikėtų užtikrinti, kad intervencinės priemonės, valstybių narių planuojamos savo BŽŪP strateginiuose planuose kaip tų rūšių intervencinės priemonės, toliau atitiktų šiuos reikalavimus; |
|
10 pakeitimas
Po 20 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį:
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
siekiant JT priimtų darnaus vystymosi tikslų (DVT), ypač 1-ojo ir 2-ojo tikslų, ir laikantis Sąjungos politikos suderinamumo vystymosi labui principo, BŽŪP turėtų skatinti tvarius ir klestinčius šeimos ūkius besivystančiose šalyse, kad kaimo gyventojai nepaliktų savo vietovių ir būtų užtikrintas apsirūpinimas maistu. Šiuo tikslu reikia siekti, kad ES žemės ūkio ir maisto produktų eksporto kainos nebūtų mažesnės už gamybos išlaidas Europoje; |
Paaiškinimas
Pagal RK perspektyvinės nuomonės dėl BŽŪP 54 straipsnį, BŽŪP turi būti iš dalies pakeista, kad atitiktų šį tikslą, kuris turi būti įrašytas kaip 10-asis BŽŪP tikslas.
11 pakeitimas
22 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
GAAB standartų sistema siekiama padėti švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, spręsti su vandeniu susijusias problemas, gerinti dirvožemio apsaugą ir kokybę ir prisidėti prie biologinės įvairovės apsaugos bei jos kokybės gerinimo. Šią sistemą reikia tobulinti, visų pirma atsižvelgiant į esamą praktiką iki 2020 m. skiriant tiesiogines žalinimo išmokas, į klimato kaitos švelninimo pastangas ir į poreikį didinti ūkių tvarumą, ypač gerinti maisto medžiagų naudojimo valdymą. Pripažįstama, kad kiekvienu GAAB standartu padedama siekti kelių tikslų. Įgyvendinant šią sistemą, valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinį standartą pagal kiekvieną iš Sąjungos lygmeniu nustatytų standartų, atsižvelgdamos į konkrečius atitinkamos teritorijos ypatumus, įskaitant dirvožemio ir klimato sąlygas, esamas ūkininkavimo sąlygas, žemės naudojimą, sėjomainą, ūkininkavimo praktiką ir ūkių struktūrą. Valstybės narės gali papildomai nustatyti ir kitus nacionalinius standartus, susijusius su III priede nustatytais pagrindiniais tikslais, kad būtų geriau įgyvendinami GAAB sistemos uždaviniai aplinkos ir klimato srityse. GAAB sistemoje, siekiant padėti gerinti tiek ūkių agronominės veiklos, tiek jų aplinkos apsaugos rezultatus, bus parengti maisto medžiagų naudojimo valdymo planai, tam skiriant specialią pagalbinę elektroninę ūkių tvarumo priemonę, kurią valstybės narės pateiks naudotis pavieniams ūkininkams. Šia priemone turėtų būti padedama priimti sprendimus ūkiuose, pradedant nuo būtiniausių maisto medžiagų naudojimo valdymo užduočių. Dėl didelio šios priemonės sąveikumo ir moduliškumo turėtų būti įmanoma ją papildyti ir kitomis elektroninėmis ūkių ir e. valdymo taikomosiomis programomis. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ūkininkams ir vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, Komisija gali padėti valstybėms narėms sukurti šią priemonę, taip pat teikti reikiamas duomenų saugojimo ir tvarkymo paslaugas; |
GAAB standartų sistema siekiama padėti švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, spręsti su vandeniu susijusias problemas, gerinti dirvožemio apsaugą ir kokybę ir prisidėti prie biologinės įvairovės , įskaitant žemės ūkio genetinius išteklius, apsaugos bei jos kokybės gerinimo. Šią sistemą reikia tobulinti, visų pirma atsižvelgiant į esamą praktiką iki 2020 m. skiriant tiesiogines žalinimo išmokas, į klimato kaitos švelninimo pastangas ir į poreikį didinti ūkių tvarumą, ypač gerinti maisto medžiagų naudojimo valdymą. Pripažįstama, kad kiekvienu GAAB standartu padedama siekti kelių tikslų. Įgyvendinant šią sistemą, valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinį standartą pagal kiekvieną iš Sąjungos lygmeniu nustatytų standartų, atsižvelgdamos į konkrečius atitinkamos teritorijos ypatumus, įskaitant dirvožemio ir klimato sąlygas, esamas ūkininkavimo sąlygas, žemės naudojimą, metinę sėjomainą, ūkininkavimo praktiką ir ūkių struktūrą. Valstybės narės gali papildomai nustatyti ir kitus nacionalinius standartus, susijusius su III priede nustatytais pagrindiniais tikslais, kad būtų geriau įgyvendinami GAAB sistemos uždaviniai aplinkos ir klimato srityse. GAAB sistemoje, siekiant padėti gerinti tiek ūkių agronominės veiklos, tiek jų aplinkos apsaugos rezultatus, bus parengti maisto medžiagų naudojimo valdymo planai, tam skiriant specialią pagalbinę elektroninę ūkių tvarumo priemonę, kurią valstybės narės pateiks naudotis pavieniams ūkininkams. Šia priemone turėtų būti padedama priimti sprendimus ūkiuose, pradedant nuo būtiniausių maisto medžiagų naudojimo valdymo užduočių. Dėl didelio šios priemonės sąveikumo ir moduliškumo turėtų būti įmanoma ją papildyti ir kitomis elektroninėmis ūkių ir e. valdymo taikomosiomis programomis. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ūkininkams ir vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, Komisija gali padėti valstybėms narėms sukurti šią priemonę, taip pat teikti reikiamas duomenų saugojimo ir tvarkymo paslaugas; |
Paaiškinimas
Kad būtų veiksminga, sėjomaina turi būti lanksti ir metinė (žr. 8 GAAB (gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė), III priedas). Reikia imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią žemės ūkio genetinių išteklių mažėjimui.
12 pakeitimas
24 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
valstybės narės turėtų numatyti teikti ūkių konsultavimo paslaugas, kuriomis siekiama gerinti darnų žemės ūkio valdų ir kaimo verslo valdymą ir bendrus jų veiklos rezultatus, įskaitant ekonominius, aplinkos bei socialinius aspektus, ir nustatyti, ką būtina patobulinti dėl visų BŽŪP strateginiuose planuose nustatytų priemonių, taikomų ūkio lygmeniu. Šiomis ūkių konsultavimo paslaugomis reikėtų padėti ūkininkams ir kitiems BŽŪP paramos gavėjams geriau suprasti, kaip ūkio valdymas ir žemės valdymas siejasi su tam tikrais standartais, reikalavimais ir informacija, be kita ko, ir dėl aplinkos bei klimato. Į pastarųjų dalykų sąrašą įeina ir tie standartai, kurie yra taikomi arba būtini ūkininkams ir kitiems BŽŪP paramos gavėjams ir nustatyti BŽŪP strateginiame plane, taip pat tie standartai, kurie nustatyti pagal teisės aktus dėl vandens, dėl tausiojo pesticidų naudojimo, taip pat dėl iniciatyvų kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir dėl rizikos valdymo. Siekdamos, kad šis konsultavimas būtų kokybiškesnis ir veiksmingesnis, valstybės narės turėtų įtraukti konsultantus į žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemas (ŽŪŽIS), kad jie galėtų teikti naujausią moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstą technologijų ir mokslo sričių informaciją; |
valstybės narės turėtų numatyti teikti ūkių konsultavimo paslaugas, kuriomis siekiama gerinti gamybos veiksnių našumą, darnų žemės ūkio valdų ir kaimo verslo valdymą ir bendrus jų veiklos rezultatus, įskaitant ekonominius, aplinkos bei socialinius aspektus, ir nustatyti, ką būtina patobulinti dėl visų BŽŪP strateginiuose planuose nustatytų priemonių, taikomų ūkio lygmeniu. Šiomis ūkių konsultavimo paslaugomis reikėtų padėti ūkininkams ir kitiems BŽŪP paramos gavėjams geriau suprasti, kaip ūkio valdymas ir žemės valdymas siejasi su tam tikrais standartais, reikalavimais ir informacija, be kita ko, ir dėl aplinkos bei klimato. Į pastarųjų dalykų sąrašą įeina ir tie standartai, kurie yra taikomi arba būtini ūkininkams ir kitiems BŽŪP paramos gavėjams ir nustatyti BŽŪP strateginiame plane, taip pat tie standartai, kurie nustatyti pagal teisės aktus dėl vandens, dėl tausiojo augalų apsaugos produktų naudojimo, taip pat dėl iniciatyvų kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ir dėl rizikos valdymo. Siekdamos, kad šis konsultavimas būtų kokybiškesnis ir veiksmingesnis, valstybės narės turėtų įtraukti konsultantus į žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemas (ŽŪŽIS), kad jie galėtų teikti naujausią moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstą technologijų ir mokslo sričių informaciją; |
13 pakeitimas
27 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
kai atsietoji tiesioginė parama teikiama remiantis teisių į išmokas sistema, valstybės narės turėtų toliau tvarkyti nacionalinį rezervą arba rezervus, skirtus kiekvienai teritorijų grupei. Tokie rezervai turėtų būti naudojami visų pirma jauniesiems ūkininkams ir žemės ūkio veiklą pradedantiems ūkininkams. Siekiant užtikrinti sklandų šios sistemos veikimą, taip pat būtina nustatyti naudojimosi teisėmis į išmokas ir tų teisių perleidimo taisykles; |
kai atsietoji tiesioginė parama teikiama remiantis teisių į išmokas sistema, valstybės narės turėtų toliau tvarkyti nacionalinį rezervą arba rezervus, skirtus kiekvienai teritorijų grupei. Tokie rezervai turėtų būti naudojami visų pirma jauniesiems ūkininkams ir žemės ūkio veiklą pradedantiems ūkininkams. Siekiant užtikrinti sklandų šios sistemos , išskyrus teisių į išmokas rinką, veikimą, taip pat būtina nustatyti naudojimosi teisėmis į išmokas ir tų teisių perleidimo taisykles; |
Paaiškinimas
Nepriimtina galimybė prekiauti viešosiomis subsidijomis.
14 pakeitimas
28 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
mažieji ūkiai tebėra Sąjungos žemės ūkio pagrindas, nes jie atlieka ypač svarbų vaidmenį remiant kaimo užimtumą ir prisideda prie teritorinio vystymosi. Siekiant skatinti tolygiau paskirstyti paramą ir mažinti administracinę naštą mažų sumų gavėjams, valstybės narės turėtų gebėti suteikti smulkiesiems ūkininkams galimybę pakeisti kitas tiesiogines išmokas suapvalinta išmokos suma, skiriama smulkiesiems ūkininkams; |
mažieji ūkiai tebėra Sąjungos žemės ūkio pagrindas, nes jie atlieka ypač svarbų vaidmenį remiant kaimo užimtumą ir prisideda prie teritorinio vystymosi. Siekiant skatinti tolygiau paskirstyti paramą ir mažinti administracinę naštą mažų sumų gavėjams , kurie remia užimtumą, valstybės narės turėtų gebėti suteikti smulkiesiems ūkininkams galimybę pakeisti kitas tiesiogines išmokas suapvalinta išmokos suma, skiriama smulkiesiems ūkininkams; |
Paaiškinimas
Mažieji ūkiai atlieka svarbų vaidmenį išsaugant teritorijų dinamiškumą ir priežiūrą.
15 pakeitimas
38 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
parama už prisiimamus valdymo įsipareigojimus gali apimti priemokas už ekologinį ūkininkavimą, skiriamas už ekologinei gamybai skirtų žemės plotų išlaikymą ir kūrimą; išmokas kitų rūšių intervencinėms priemonėms, kuriomis remiamos aplinkai palankios gamybos sistemos, tokios kaip agroekologija, taususis žemės ūkis ir integruota gamyba; miškų aplinkosaugos ir klimato srities paslaugas bei miškų išsaugojimą; priemokas už miškus ir agrarinės miškininkystės sistemų kūrimą; gyvūnų gerovę; genetinių išteklių išsaugojimą, tausų naudojimą ir vystymą. Valstybės narės gali pagal savo poreikius kurti ir kitas šios rūšies intervencinių priemonių sistemas. Šios rūšies išmokomis turėtų būti padengiamos papildomos išlaidos ir prarastos pajamos tik dėl tokių įsipareigojimų, kurie viršija būtinąjį atitikties lygį pagal privalomus standartus ir reikalavimus, nustatytus Sąjungos bei nacionalinės teisės aktais, taip pat BŽŪP strateginiame plane nustatytas paramos sąlygas. Su šia intervencinių priemonių rūšimi susiję įsipareigojimai gali būti prisiimami iš anksto nustatytu metiniu arba daugiamečiu laikotarpiu, o tinkamai pagrįstais atvejais – daugiau kaip septyneriems metams; |
parama už prisiimamus valdymo įsipareigojimus gali apimti priemokas už ekologinį ūkininkavimą, skiriamas už ekologinei gamybai skirtų žemės plotų išlaikymą ir kūrimą; išmokas kitų rūšių intervencinėms priemonėms, kuriomis remiamos aplinkai palankios gamybos sistemos, tokios kaip agroekologija, taususis žemės ūkis ir integruota gamyba; miškų aplinkosaugos ir klimato srities paslaugas bei miškų išsaugojimą; priemokas už miškus ir agrarinės miškininkystės sistemų kūrimą; gyvūnų gerovę; genetinių išteklių išsaugojimą, tausų naudojimą ir vystymą. Valstybės narės gali pagal savo poreikius kurti ir kitas šios rūšies intervencinių priemonių sistemas. Siekiant skatinamojo poveikio, šios rūšies išmokomis turėtų būti padengiamos ne tik papildomos išlaidos ir prarastos pajamos tik dėl tokių įsipareigojimų, kurie viršija būtinąjį atitikties lygį pagal privalomus standartus ir reikalavimus, nustatytus Sąjungos bei nacionalinės teisės aktais, taip pat BŽŪP strateginiame plane nustatytas paramos sąlygas. Su šia intervencinių priemonių rūšimi susiję įsipareigojimai gali būti prisiimami iš anksto nustatytu daugiamečiu laikotarpiu, o tinkamai pagrįstais atvejais – daugiau kaip septyneriems metams; |
Paaiškinimas
Siekiant skatinti ekologišką ūkininkavimą, siūloma neapsiriboti tik mokėjimais negautoms pajamoms padengti. Daugiametis laikotarpis yra labiau tinkamas poveikio aplinkai požiūriu.
16 pakeitimas
40 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
siekiant užtikrinti teisingas pajamas ir žemės ūkio sektoriaus atsparumą visoje Sąjungos teritorijoje, valstybės narės gali teikti paramą ūkininkams tose vietovėse, kuriose esama gamtinių ir kitokių vietovei būdingų kliūčių. Išmokoms už gamtines ar kitokias vietovei būdingas kliūtis turėtų būti toliau taikoma 2014–2020 m. nustatyta kaimo plėtros politika. Siekiant didinti BŽŪP kuriamą Sąjungos pridėtinę vertę aplinkai ir stiprinti BŽŪP sąveikas su gamtai ir biologinei įvairovei skirtų investicijų finansavimu, būtina toliau taikyti atskirą priemonę, kuria siekiama kompensuoti paramos gavėjams už nepalankias sąlygas, susidariusias dėl „Natura 2000“ direktyvų ir Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo. Todėl reikėtų toliau teikti paramą ūkininkams ir miškų valdytojams, padedant jiems įveikti konkrečias nepalankias sąlygas, susidariusias dėl Direktyvos 2009/147/EB ir Direktyvos 92/43/EEB įgyvendinimo, ir kad jie prisidėtų prie veiksmingo „Natura 2000“ teritorijų valdymo. Taip pat reikėtų teikti paramą ūkininkams siekiant padėti įveikti nepalankias sąlygas upių baseinų teritorijose dėl Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo. Parama turėtų būti siejama su konkrečiais BŽŪP strateginiuose planuose aprašytais reikalavimais, kurie turi būti griežtesni negu atitinkami privalomi standartai ir reikalavimai. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad dėl tokių išmokų ūkininkai negautų dvigubo finansavimo kartu su parama pagal ekologines sistemas. Be to, į konkrečius „Natura 2000“ teritorijų poreikius valstybės narės turėtų atsižvelgti visame savo BŽŪP strateginiame plane; |
siekiant užtikrinti teisingas pajamas ir žemės ūkio sektoriaus atsparumą visoje Sąjungos teritorijoje, valstybės narės teikia paramą ūkininkams tose vietovėse, kuriose esama gamtinių ir kitokių vietovei būdingų kliūčių. Išmokoms už gamtines ar kitokias vietovei būdingas kliūtis turėtų būti toliau taikoma 2014–2020 m. nustatyta kaimo plėtros politika. Siekiant didinti BŽŪP kuriamą Sąjungos pridėtinę vertę aplinkai ir stiprinti BŽŪP sąveikas su gamtai ir biologinei įvairovei skirtų investicijų finansavimu, būtina toliau taikyti atskirą priemonę, kuria siekiama atlyginti paramos gavėjams už „Natura 2000“ direktyvų ir Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimą. Todėl reikėtų toliau teikti paramą ūkininkams ir miškų valdytojams, padedant jiems įveikti konkrečias nepalankias sąlygas, susidariusias dėl Direktyvos 2009/147/EB ir Direktyvos 92/43/EEB įgyvendinimo, ir kad jie prisidėtų prie veiksmingo „Natura 2000“ teritorijų valdymo. Taip pat reikėtų teikti paramą ūkininkams siekiant padėti įveikti nepalankias sąlygas upių baseinų teritorijose dėl Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo. Parama turėtų būti siejama su konkrečiais BŽŪP strateginiuose planuose aprašytais reikalavimais, kurie turi būti griežtesni negu atitinkami privalomi standartai ir reikalavimai. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad dėl tokių išmokų ūkininkai negautų dvigubo finansavimo kartu su parama pagal ekologines sistemas. Be to, į konkrečius „Natura 2000“ teritorijų poreikius valstybės narės turėtų atsižvelgti visame savo BŽŪP strateginiame plane; |
Paaiškinimas
Išsaugoti žemės ūkį visuose ES regionuose, įskaitant turinčiuose sunkumų yra būtinybė. Siekiant skatinti ekologišką ūkininkavimą, siūloma neapsiriboti tik mokėjimais negautoms pajamoms padengti.
17 pakeitimas
41 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
BŽŪP tikslų taip pat reikėtų siekti parama investicijoms – gamybinėms ir negamybinėms investicijoms ūkiuose ir ne tik ūkiuose. Tokios investicijos gali būti, inter alia, skirtos su žemės ūkio ir miškininkystės plėtra, modernizavimu ar prisitaikymu prie klimato kaitos susijusiai infrastruktūrai, įskaitant prieigą prie ūkių ir miškų žemės, žemės konsolidavimą ir gerinimą, agrarinės miškininkystės praktiką, energijos ir vandens tiekimą ir taupymą. Siekiant geriau užtikrinti, kad BŽŪP strateginiai planai derėtų su Sąjungos tikslais, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, į šį reglamentą įtraukiamas vengtinų investicijų sričių sąrašas; |
BŽŪP tikslų taip pat reikėtų siekti parama investicijoms – gamybinėms ir negamybinėms investicijoms ūkiuose ir ne tik ūkiuose. Tokios investicijos gali būti, inter alia, skirtos su žemės ūkio ir miškininkystės plėtra, modernizavimu ar prisitaikymu prie klimato kaitos susijusiai infrastruktūrai, įskaitant prieigą prie ūkių ir miškų žemės, žemės gerinimą, agrarinės miškininkystės praktiką, energijos ir vandens tiekimą ir taupymą bei žemės ūkio genetinių išteklių saugojimą . Siekiant geriau užtikrinti, kad BŽŪP strateginiai planai derėtų su Sąjungos tikslais, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, į šį reglamentą įtraukiamas vengtinų investicijų sričių sąrašas. Nustatomos paramos šioms investicijoms vienam ūkiui ribos. Šiai priemonei skirtas finansinis paketas turi neviršyti 10 % valstybei narei skirtų EŽŪFKP lėšų; |
Paaiškinimas
Paramos šioms investicijoms ribos nustatymas sudaro galimybę geriau paremti projektus. Sumažinus finansinį paketą galima daugiau lėšų skirti kitiems EŽŪFKP prioritetams.
18 pakeitimas
44 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas rizikos valdymo priemones, turėtų būti išlaikytas draudimo įmokų kompensavimas ir savitarpio pagalbos fondai , finansuojami iš EŽŪFKP . Savitarpio pagalbos fondų kategorija apima ir tuos fondus, kurių veikla susijusi su gamybos nuostolių kompensavimu, ir bendras bei konkrečių sektorių pajamų stabilizavimo priemones, siejamas su pajamų praradimu; |
atsižvelgiant į poreikį užtikrinti tinkamas rizikos valdymo priemones, turėtų būti išlaikytas draudimo įmokų kompensavimas ir savitarpio pagalbos fondai. Savitarpio pagalbos fondų kategorija apima ir tuos fondus, kurių veikla susijusi su gamybos nuostolių kompensavimu, ir bendras bei konkrečių sektorių pajamų stabilizavimo priemones, siejamas su pajamų praradimu; |
Paaiškinimas
Kad būtų galima finansuoti iš EŽŪFKP, reikia atitinkamai padidinti EŽŪFKP finansinius išteklius.
19 pakeitimas
56 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
per savo BŽŪP strateginių planų rengimo procesą valstybės narės turėtų analizuoti savo konkrečią padėtį ir poreikius, nustatyti siektinas reikšmes, susietas su BŽŪP tikslų pasiekimu, ir planuoti intervencines priemones, kuriomis bus galima pasiekti tas siektinas reikšmes, kartu jas derinant prie nacionalinių ir konkrečių regioninių aplinkybių, be kita ko, ir atokiausiuose regionuose pagal SESV 349 straipsnį. Tokiu procesu turėtų būti skatinamas didesnis subsidiarumas bendroje Sąjungos sistemoje ir kartu reikėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų ir nustatytų BŽŪP tikslų. Todėl reikėtų nustatyti taisykles dėl BŽŪP strateginių planų struktūros ir turinio; |
per savo BŽŪP strateginių planų rengimo procesą valstybės narės , numatydamos savo kaimo plėtros planus parengti tinkamiausiu geografiniu lygmeniu, turėtų analizuoti savo konkrečią padėtį ir poreikius, nustatyti siektinas reikšmes, susietas su BŽŪP tikslų pasiekimu, ir planuoti intervencines priemones, kuriomis bus galima pasiekti tas siektinas reikšmes, kartu jas derinant prie nacionalinių ir konkrečių regioninių aplinkybių, be kita ko, ir atokiausiuose regionuose pagal SESV 349 straipsnį , taip pat nepalankiausias sąlygas turinčiuose regionuose, nurodytuose SESV 174 straipsnyje . Tokiu procesu turėtų būti skatinamas didesnis subsidiarumas bendroje Sąjungos sistemoje ir kartu reikėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų ir nustatytų BŽŪP tikslų. Todėl reikėtų nustatyti taisykles dėl BŽŪP strateginių planų struktūros ir turinio; |
Paaiškinimas
Nors jau yra numatyta galimybė kai kuriuos strateginių planų elementus parengti regioniniu lygmeniu, dar nėra aišku, kokiu mastu gali vykti tokia regionalizacija. Reglamente turėtų būti numatyta, kad bent jau atokiuose regionuose kaimo plėtros programos rengiamos atitinkamu lygmeniu. Rengdamos BŽŪP strateginius planus ir planuodamos konkrečius veiksmus atsižvelgiant į nacionalines ir regionines aplinkybes valstybės narės turi visų pirma dėmesį skirti nepalankiausias sąlygas turintiems regionams, nurodytiems SESV 174 straipsnyje, pavyzdžiui, salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms.
20 pakeitimas
4 straipsnio 1 dalies a ir b punktai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||
BŽŪP strateginiuose planuose apibrėžtini terminai |
BŽŪP strateginiuose planuose apibrėžtini terminai |
||||||||
1. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose apibrėžia terminus „žemės ūkio veikla“, „žemės ūkio paskirties žemė“, „reikalavimus atitinkantis hektaras“, „tikrasis ūkininkas“ ir „jaunasis ūkininkas“. |
1. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose apibrėžia terminus „žemės ūkio veikla“, „žemės ūkio paskirties žemė“, „reikalavimus atitinkantis hektaras“, „tikrasis ūkininkas“ ir „jaunasis ūkininkas“. |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Paaiškinimas
Siūloma išlaikyti dabartinio „Omnibus“ reglamento formuluotes, pagal kurias atsižvelgta į ypatingas Viduržemio jūros regiono ganyklų savybes, pavyzdžiui, pievas ir kalnuotų vietovių miškingas ganyklas.
21 pakeitimas
4 straipsnio 1 dalies d punktas
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Termino „tikrasis ūkininkas“ apibrėžtimi turi būti užtikrinama, kad parama nebūtų skiriama asmenims, kurių žemės ūkio veikla sudaro tik nedidelę visos jų ekonominės veiklos dalį arba kurių pagrindinė verslo veikla nėra žemės ūkio veikla, ir kad paramą galėtų gauti ūkininkai, kurių veiklą sudaro ne tik žemės ūkio veikla. Pagal šią apibrėžtį, remiantis tokiais parametrais kaip pajamų vertinimo rezultatai, darbo jėgos sąnaudos ūkyje , įmonės tikslas ir (arba) įtraukimas į registrus, turi būti galima nustatyti, kurie ūkininkai nėra laikomi tikraisiais ūkininkais. |
Termino „tikrasis ūkininkas“ apibrėžtimi turi būti užtikrinama, kad parama nebūtų skiriama asmenims, kurių žemės ūkio veikla sudaro tik nedidelę visos jų ekonominės veiklos dalį arba kurių pagrindinė verslo veikla nėra žemės ūkio veikla, ir kad paramą galėtų gauti ūkininkai, kurių veiklą sudaro ne tik žemės ūkio veikla. Pagal šią apibrėžtį, remiantis tokiais parametrais kaip iš žemės ūkio gamybos gautos pajamos , įmonės tikslas ir (arba) įtraukimas į registrus, turi būti galima nustatyti, kurie ūkininkai nėra laikomi tikraisiais ūkininkais. Bet kuriuo atveju apibrėžtyje turi būti išsaugotas individualaus ar asocijuoto pobūdžio Europos Sąjungos šeimos ūkininkavimo modelis, kai ūkininkas tiesiogiai užsiima žemės ūkio veikla ir iš jos gyvena, ir gali būti atsižvelgiama, jei būtina, į SESV 349 straipsnyje apibrėžtus regionų ypatumus. |
Paaiškinimas
Dėl pajamų vertinimo kriterijaus tikraisiais ūkininkais negalėtų būti laikomi mažieji ūkininkai. Iš žemės ūkio veiklos gaunamų pajamų vertinimas leidžia geriau nustatyti tikruosius ūkininkus. Reikia dar kartą atkreipti dėmesį į Europos šeimos ūkininkavimo modelį.
22 pakeitimas
5 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Parama iš EŽŪGF ir EŽŪFKP turi būti siekiama toliau gerinti darnųjį ūkininkavimo, maisto produktų gamybos ir kaimo vietovių vystymąsi ir ji turi padėti siekti šių bendrųjų tikslų: |
Parama iš EŽŪGF ir EŽŪFKP turi būti siekiama toliau gerinti darnųjį ūkininkavimo, maisto produktų gamybos ir kaimo vietovių vystymąsi ir ji turi padėti siekti šių bendrųjų tikslų: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Tuos tikslus papildo kompleksinis tikslas – modernizuoti sektorių kaupiant žinias ir keičiantis jomis, diegiant inovacijas ir gerinant skaitmeninimą žemės ūkyje bei kaimo vietovėse, taip pat skatinant praktinį jų taikymą. |
Tuos tikslus papildo kompleksinis tikslas – modernizuoti sektorių kaupiant žinias ir keičiantis jomis, diegiant inovacijas ir gerinant skaitmeninimą žemės ūkyje bei kaimo vietovėse, taip pat skatinant praktinį jų taikymą. Taip pat reikia padėti įvairiems maisto vertės grandinės dalyviams megzti ryšius, stiprinant sutartinius santykius ir didinant jų skaidrumą, be kita ko taikant tokias priemones kaip standartizuoti kainų ir gamybos sąnaudų stebėjimo centrai. |
Paaiškinimas
Įgyvendinant BŽŪP turi būti laikomasi SESV 39 straipsnio nuostatų, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kaimo vietovėms, susiduriančioms su gyventojų mažėjimo problemomis, taip pat turi būti gerinamas maisto grandinių veikimas.
23 pakeitimas
6 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Konkretūs tikslai |
Konkretūs tikslai |
||||
1. Bendrųjų tikslų turi būti siekiama įgyvendinant šiuos konkrečius tikslus: |
1. Bendrųjų tikslų turi būti siekiama įgyvendinant šiuos konkrečius tikslus: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
24 pakeitimas
8 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Valstybės narės siekia II antraštinėje dalyje nustatytų tikslų nustatydamos šios antraštinės dalies II, III ir IV skyriuose nurodytų rūšių intervencines priemones ir laikydamosi šiame skyriuje nustatytų bendrųjų reikalavimų. |
Valstybės narės ir regionai, kai jie yra valdymo institucijos, siekia II antraštinėje dalyje nustatytų tikslų nustatydamos šios antraštinės dalies II, III ir IV skyriuose nurodytų rūšių intervencines priemones ir laikydamosi šiame skyriuje nustatytų bendrųjų reikalavimų. |
Paaiškinimas
Europos regionų vaidmuo valdant ir įgyvendinant BŽŪP turėtų būti išlaikytas ir sustiprintas siekiant politikos sprendimus pritaikyti prie konkrečių teritorinių ir sektorių ypatumų.
25 pakeitimas
9 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nurodytas intervencines priemones rengia vadovaudamosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija ir bendraisiais Sąjungos teisės principais. |
Atsižvelgdamos į tai, kad bendra žemės ūkio politika yra pagrindas, kuriuo grindžiama žemės ūkio maisto produktų sektoriaus ekonomika ir ekonominė bei socialinė Sąjungos kaimo vietovių struktūra, valstybės narės ir regionai, kai jie veikia kaip vadovaujančiosios institucijos, savo BŽŪP strateginiuose planuose nurodytas intervencines priemones rengia vadovaudamosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, bendraisiais Sąjungos teisės principais ir visų pirma subsidiarumo principu . |
Valstybės narės užtikrina, kad intervencinės priemonės būtų nustatytos remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, būtų suderinamos su vidaus rinka ir neiškraipytų konkurencijos. Valstybės narės užtikrina, kad intervencinės priemonės būtų nustatytos remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, būtų suderinamos su vidaus rinka ir neiškraipytų konkurencijos. |
Valstybės narės, vadovaudamosi BŽŪP strateginiu planu ir šiame reglamente bei Reglamente (ES) [HzR] nustatytais principais bei reikalavimais, nustato teisinę sistemą, pagal kurią Sąjungos parama teikiama paramos gavėjams. Valstybės narės, vadovaudamosi BŽŪP strateginiu planu ir šiame reglamente bei Reglamente (ES) [HzR] nustatytais principais bei reikalavimais, nustato teisinę sistemą, pagal kurią Sąjungos parama teikiama paramos gavėjams. |
Paaiškinimas
Būtina pateikti nuorodą į bendros žemės ūkio politikos pagrindą ir į tai, kad valstybės narės privalo ją taikyti užtikrindamos suderinamumą su vidaus rinka ir neiškraipydamos konkurencijos.
26 pakeitimas
11 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||||
Valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia paramos sąlygų sistemą, pagal kurią skiriamos administracinės nuobaudos paramos gavėjams, gaunantiems tiesiogines išmokas pagal šios antraštinės dalies II skyrių arba metines išmokas pagal 65, 66 ir 67 straipsnius, bet nesilaikantiems BŽŪP strateginiame plane nustatytų III priede išvardytų Sąjungos teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų ir žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartų, susijusių su šiomis konkrečiomis sritimis: |
Valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia paramos sąlygų sistemą, pagal kurią skiriamos administracinės nuobaudos paramos gavėjams, gaunantiems tiesiogines išmokas pagal šios antraštinės dalies II skyrių arba metines išmokas pagal 65, 66 ir 67 straipsnius, bet nesilaikantiems BŽŪP strateginiame plane nustatytų III priede išvardytų Sąjungos teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų ir žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartų, susijusių su šiomis konkrečiomis sritimis: |
||||||||||||||
|
|
Paaiškinimas
Svarbu, kad viešąsias BŽŪP fondų lėšas gaunančiuose ūkiuose būtų gerbiamos socialinės jų darbuotojų teisės.
27 pakeitimas
12 straipsnio 3 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Valstybės narės nustato sistemą, pagal kurią paramos gavėjai naudojasi III priede nurodyta Ūkių tvarumo priemone maisto medžiagų naudojimui valdyti, laikydamosi tame priede nustatytų būtinųjų su turiniu ir funkcijomis susijusių reikalavimų. Komisija gali teikti valstybėms narėms paramą tai priemonei parengti ir duomenų saugojimo bei tvarkymo paslaugų reikalavimams įvykdyti . |
Valstybės narės nustato sistemą, pagal kurią paramos gavėjai naudojasi III priede nurodyta Ūkių tvarumo priemone maisto medžiagų naudojimui valdyti, laikydamosi tame priede nustatytų būtinųjų su turiniu ir funkcijomis susijusių reikalavimų. Komisija gali teikti valstybėms narėms paramą tai priemonei parengti. Duomenų saugojimo, tvarkymo ir apsaugos paslaugų reikalavimais turi būti užtikrinta, kad ūkininkas galės pats valdyti maisto medžiagų naudojimą. |
Paaiškinimas
Maistinių medžiagų skaitmeninė registracija daro mažesnę įtaką dirvožemio derlingumui, nei gera agronominė praktika nuo kurios priklauso gera biologinė dirvožemio būklė. Ūkininkas turi pats priimti sprendimus dėl maistinių medžiagų naudojimo savo ūkyje ir laikytis teisės aktų.
28 pakeitimas
12 straipsnis 4 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Komisijai pagal 138 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas taisyklėmis dėl geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės, kuriomis, be kita ko, pagal III priede nurodytą GAAB 1 nustatomi santykinę daugiamečių žolynų dalį reglamentuojančios sistemos elementai, ataskaitiniai metai bei konversijos koeficientas ir Ūkių tvarumo priemonės maisto medžiagų naudojimui valdyti forma, papildomi būtinieji elementai bei funkcijos. |
|
Paaiškinimas
Geros ūkininkavimo ir aplinkos sąlygos turi būti užtikrinamos reglamentais, o ne deleguotaisiais aktais.
29 pakeitimas
13 straipsnio 4 dalies d punktas
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
70 straipsnyje nurodytą rizikos valdymą; |
70 straipsnyje nurodytą rizikos prevenciją ir valdymą; |
Paaiškinimas
Rizikos prevencija taikant agroekologinę praktiką, ūkių specializacijos ir teritorijų specifinės paskirties atsisakymas sustiprins ūkių atsparumą klimato kaitos ir sveikatos problemoms. Brangiai kainuojančio rizikos valdymo nepakaks ūkiams apsaugoti.
30 pakeitimas
15 straipsnio 4 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Komisijai pagal 138 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas taisyklėmis, kuriomis nustatomas suderintas 1 dalyje nustatyto išmokų sumažinimo apskaičiavimo pagrindas, taip siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų tinkamai paskirstytos teisę į jas turintiems paramos gavėjams. |
|
Paaiškinimas
Tiesioginių išmokų paskirstymas turi būti reguliuojamas reglamentais, o ne deleguotaisiais aktais.
31 pakeitimas
24 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Teisės į išmokas perleidžiamos tik tikrajam ūkininkui, išskyrus faktinio ar numanomo paveldėjimo atvejus. |
Teisės į išmokas perleidžiamos tik tikrajam ūkininkui ir yra susijusios su žemės naudojimu , išskyrus faktinio ar numanomo paveldėjimo atvejus. |
Paaiškinimas
Negalima pagrįsti galimybės prekiauti teisėmis į viešąsias subsidijas nesant žemės ūkio paskirties žemės savininku ar nuomininku.
32 pakeitimas
25 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Valstybės narės gali skirti valstybių narių apibrėžtiems smulkiesiems ūkininkams skirti vienkartinę išmoką vietoj tiesioginių išmokų pagal šio skyriaus šį ir 3 skirsnius. Valstybės narės į BŽŪP strateginį planą įtraukia atitinkamą intervencinę priemonę, kurią gali pasirinkti ūkininkai. |
Valstybės narės skiria valstybių narių apibrėžtiems smulkiesiems ūkininkams skirti vienkartinę išmoką vietoj tiesioginių išmokų pagal šio skyriaus šį ir 3 skirsnius. Šios vienkartinės išmokos suma turi būti nustatyta tokio dydžio, kad jos pakaktų ilgalaikiam šių ūkių gyvybingumui užtikrinti. Valstybės narės nustato kriterijus smulkiesiems ūkininkams apibrėžti ir į BŽŪP strateginį planą įtraukia atitinkamą intervencinę priemonę, kurią gali pasirinkti ūkininkai. |
Paaiškinimas
Smulkieji ūkiai atlieka svarbų vaidmenį išsaugant darbo vietas teritorijoje, taip pat jų dinamiškumą ir priežiūrą. Ši priemonė turi būti privaloma visoms valstybėms narėms.
33 pakeitimas
28 straipsnio 6 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Parama ekologinėms sistemoms įgyvendinti skiriama kaip metinė išmoka už reikalavimus atitinkantį hektarą ir ji mokama kaip: |
Parama ekologinėms sistemoms įgyvendinti skiriama kaip metinė išmoka už reikalavimus atitinkantį hektarą ir ji mokama kaip: |
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Siekiant paskatinti ūkininkus išlaikyti ar toliau plėtoti aplinkai palankią praktiką, parama turi būti skiriama ne tik už patiriamas papildomas gamybos sąnaudas, kurias lemia teigiamos praktikos taikymas.
34 pakeitimas
29 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
1. Valstybės narės susietąją pajamų paramą gali skirti tikriesiems ūkininkams laikydamosi šiame poskirsnyje nustatytų ir jų BŽŪP strateginiuose planuose patikslintų sąlygų. |
1. Valstybės narės susietąją pajamų paramą gali skirti tikriesiems ūkininkams laikydamosi šiame poskirsnyje nustatytų ir jų BŽŪP strateginiuose planuose patikslintų sąlygų. |
||||
2. Valstybių narių taikomos intervencinės priemonės turi padėti sunkumų patiriantiems 30 straipsnyje išvardytiems remiamiems sektoriams ir atitinkamą gamybą arba konkrečią ūkininkavimo veiklą vykdantiems subjektams didinti savo konkurencingumą, tvarumą arba gerinti kokybę. |
2. Valstybių narių taikomomis intervencinėmis priemonėmis , skirtomis 30 straipsnyje išvardytiems remiamiems sektoriams ir atitinkamą gamybą arba konkrečią ūkininkavimo veiklą vykdantiems subjektams , turi būti siekiama šių tikslų:
|
||||
3. Susietoji pajamų parama skiriama kaip metinė išmoka už hektarą arba gyvūną. |
3. Susietoji pajamų parama skiriama kaip nustatyta tam tikro dydžio metinė išmoka už hektarą arba gyvūną. |
Paaiškinimas
Susietoji parama turėtų būti skiriama tiek sunkumų patiriančioms vietovėms, tiek gamybai; ja turėtų būti labiau siekiama išsaugoti, o ne plėtoti gamybą; tai pateisina viršutinės ribos vienam ūkiui nustatymą.
35 pakeitimas
30 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Susietoji pajamų parama gali būti skiriama tik šiems sektoriams ir gamybai arba konkrečiai ūkininkavimo veiklai (jei jie svarbūs dėl ekonominių, socialinių arba aplinkosaugos priežasčių): javų, aliejinių augalų, baltyminių augalų, ankštinių javų, linų, kanapių, ryžių, riešutų, krakmolinių bulvių , pieno ir pieno produktų, sėklų, avienos ir ožkienos, galvijienos, alyvuogių aliejaus, šilkaverpių, sausųjų pašarų, apynių, cukrinių runkelių, cukranendrių ir paprastųjų trūkažolių, vaisių bei daržovių, trumpos rotacijos želdinių ir kitų nemaistinių kultūrų, išskyrus medžius, naudojamų produktams, galintiems pakeisti iškastines medžiagas, gaminti. |
Susietoji pajamų parama gali būti skiriama tik šiems sektoriams ir gamybai arba konkrečiai ūkininkavimo veiklai (jei jie svarbūs dėl ekonominių, socialinių arba aplinkosaugos priežasčių): javų, aliejinių augalų , išskyrus iš žemės ūkio žaliavų gaminamų degalų gamybai skirtas kultūras , baltyminių augalų, ankštinių javų, ankštinių pašarinių augalų auginamų atskirai arba kartu su žoliniais augalais, žolynų, linų, kanapių, ryžių, riešutų, pieno ir pieno produktų, sėklų, avienos ir ožkienos, galvijienos, kiaulienos, paukštienos, alyvuogių aliejaus, šilkaverpių, sausųjų pašarų, apynių, cukranendrių ir paprastųjų trūkažolių, vaisių bei daržovių, trumpos rotacijos želdinių , kurie yra kultūrų plotų dalis . |
Paaiškinimas
Susietąja parama reikia remti ankštinių augalų auginimą. Ji turėtų taip pat apimti ir kiaulieną bei paukštieną, tačiau nebūti skiriama iš žemės ūkio žaliavų gaminamų degalų gamybai skirtoms kultūroms.
36 pakeitimas
40 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Privalomosios ir neprivalomosios sektorinės intervencinės priemonės |
Privalomosios ir neprivalomosios sektorinės intervencinės priemonės |
1. Visos valstybės narės sektorines intervencines priemones privalo taikyti 39 straipsnio a punkte nurodytame vaisių ir daržovių sektoriuje ir 39 straipsnio b punkte nurodytame bitininkystės sektoriuje. |
1. Visos valstybės narės sektorines intervencines priemones privalo taikyti 39 straipsnio a punkte nurodytame vaisių ir daržovių sektoriuje ir 39 straipsnio b punkte nurodytame bitininkystės sektoriuje. |
2. V priede išvardytos valstybės narės sektorines intervencines priemones privalo taikyti 39 straipsnio c punkte nurodytame vyno sektoriuje. |
2. V priede išvardytos valstybės narės sektorines intervencines priemones privalo taikyti 39 straipsnio c punkte nurodytame vyno sektoriuje. |
3. Valstybės narės gali savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirinkti taikyti 39 straipsnio d, e ir f punktuose nurodytas sektorines intervencines priemones. |
3. Valstybės narės gali savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirinkti taikyti 39 straipsnio d, e ir f punktuose nurodytas sektorines intervencines priemones. |
4. 82 straipsnio 3 dalyje nurodyta valstybė narė gali apynių sektoriuje taikyti 39 straipsnio f punkte nurodytą sektorinę intervencinę priemonę tik tuo atveju, jei ji savo BŽŪP strateginiame plane pasirenka netaikyti 39 straipsnio d punkte nurodytos sektorinės intervencinės priemonės. |
4. 82 straipsnio 3 dalyje nurodyta valstybė narė gali apynių sektoriuje taikyti 39 straipsnio f punkte nurodytą sektorinę intervencinę priemonę tik tuo atveju, jei ji savo BŽŪP strateginiame plane pasirenka netaikyti 39 straipsnio d punkte nurodytos sektorinės intervencinės priemonės. |
5. 82 straipsnio 4 dalyje nurodytos valstybės narės gali alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje taikyti 39 straipsnio f punkte nurodytą sektorinę intervencinę priemonę tik tuo atveju, jei jos savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirenka netaikyti 39 straipsnio e punkte nurodytos sektorinės intervencinės priemonės. |
5. 82 straipsnio 4 dalyje nurodytos valstybės narės gali alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje taikyti 39 straipsnio f punkte nurodytą sektorinę intervencinę priemonę tik tuo atveju, jei jos savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirenka netaikyti 39 straipsnio e punkte nurodytos sektorinės intervencinės priemonės. |
|
6. Valstybės narės į savo strateginius planus gali įtraukti priemones, skirtas krizių prevencijai ir rizikos valdymui bet kuriame sektoriuje, siekiant išvengti krizių šiame sektoriuje ir jas šalinti; šie tikslai susiję su 6 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nustatytais konkrečiais tikslais. Šiomis priemonėmis bus sudarytos palankesnės sąlygos šioje sistemoje dalyvauti gamintojų, tarpšakinėms ir kooperatyvinėms organizacijoms. |
|
7. Pagal visoje Europos Sąjungoje taikomas bendras gaires valstybės narės savo strateginiuose planuose numato priemones, pavyzdžiui, standartizuotus kainų ir gamybos sąnaudų stebėjimo centrus, leidžiančius gauti informacijos apie rinkos pokyčius. |
Paaiškinimas
Galimybė taikyti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią rizikai ir ją valdyti, turėtų būti suteikta visiems sektoriams. Numatant priemones, pavyzdžiui, įkuriant standartizuotus kainų ir gamybos sąnaudų stebėjimo centrus, bus galima gauti išankstinį įspėjimą apie pokyčius žemės ūkio rinkose.
37 pakeitimas
43 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirenka taikyti vienos ar kelių toliau išvardytų rūšių intervencines priemones, kuriomis siekia 42 straipsnio a–h punktuose nurodytų tikslų: |
Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose pasirenka taikyti vienos ar kelių toliau išvardytų rūšių intervencines priemones, kuriomis siekia 42 straipsnio a–h punktuose nurodytų tikslų: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Dėl ūkininkų ir visų žmonių sveikatos laikas labai sumažinti pesticidų naudojimą. Genetinių išteklių įvairovė padeda užtikrinti atsparumą.
38 pakeitimas
49 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Bitininkystės sektoriuje taikomų intervencinių priemonių rūšys ir Sąjungos finansinė parama […] |
Bitininkystės sektoriuje taikomų intervencinių priemonių rūšys ir Sąjungos finansinė parama […] |
2. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose pagrindžia konkrečių tikslų ir intervencinių priemonių rūšių pasirinkimą. Pagal pasirinktas intervencinių priemonių rūšis valstybės narės nustato intervencines priemones. […] |
2. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose pagrindžia konkrečių tikslų ir intervencinių priemonių rūšių pasirinkimą. Pagal pasirinktas intervencinių priemonių rūšis valstybės narės nustato intervencines priemones. […] |
4. Sąjungos finansinė parama 2 dalyje nurodytoms intervencinėms priemonėms įgyvendinti turi neviršyti 50 % finansuoti tinkamų išlaidų. Likusią dalį išlaidų padengia valstybės narės. […] |
4. Sąjungos finansinė parama 2 dalyje nurodytoms intervencinėms priemonėms įgyvendinti turi neviršyti 50 % finansuoti tinkamų išlaidų , išskyrus atokiausius regionus, kuriuose ši aukščiausia riba bus 85 % . Likusią dalį išlaidų padengia valstybės narės. […] |
Paaiškinimas
Sumažinus Europos Sąjungos užtikrinamą bendro finansavimo normą, palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais, atokiausiuose regionuose gali būti pakenkta kaimo plėtros programų įgyvendinimui, o ES projektams finansuoti jiems tektų skirti dvigubai daugiau lėšų nei dabar.
39 pakeitimas
52 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Vyno sektoriuje taikomų intervencinių priemonių rūšys |
Vyno sektoriuje taikomų intervencinių priemonių rūšys |
||||
Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose kiekvienam tikslui, pasirinktam iš nustatytųjų 51 straipsnyje, įgyvendinti pasirenka vienos ar kelių toliau nurodytų rūšių intervencines priemones: |
Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose kiekvienam tikslui, pasirinktam iš nustatytųjų 51 straipsnyje, įgyvendinti pasirenka vienos ar kelių toliau nurodytų rūšių intervencines priemones: |
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Vynmedžių auginimas yra vienas iš sektorių, kuriame naudojama daugiausiai pesticidų, todėl būtina nedelsiant mažinti jų naudojimą.
40 pakeitimas
64 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Kaimo plėtros intervencinių priemonių rūšys |
Kaimo plėtros intervencinių priemonių rūšys |
||||
Šiame skyriuje nustatomos šios intervencinių priemonių rūšys: |
Šiame skyriuje nustatomos šios intervencinių priemonių rūšys: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
41 pakeitimas
65 straipsnio 6 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Valstybės narės kompensuoja dėl prisiimtų įsipareigojimų patirtas paramos gavėjų išlaidas ir prarastas pajamas. Jei būtina, jos taip pat gali apmokėti sandorių išlaidas. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės gali skirti paramą kaip fiksuoto dydžio arba vienkartinę išmoką už vienetą. Išmokos skiriamos kasmet. |
Valstybės narės kompensuoja sąnaudas, susijusias ne tik su dėl prisiimtų įsipareigojimų patirtomis paramos gavėjų išlaidomis ir prarastomis pajamomis. Jei būtina, jos taip pat gali apmokėti sandorių išlaidas. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės gali skirti paramą kaip fiksuoto dydžio arba vienkartinę išmoką už vienetą. Išmokos skiriamos kasmet. |
Paaiškinimas
Siekiant skatinti įvairių gamybos metodų perėjimą prie atsparesnių gamybos metodų, būtina skatinamoji parama, kuri neapsiribotų tik dėl teigiamos praktikos prarastų pajamų kompensavimu.
42 pakeitimas
68 straipsnio 2 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Su šia intervencinių priemonių rūšimi susijusią paramą valstybės narės gali skirti tik investicijoms į materialųjį ir (arba) nematerialųjį turtą, kurios padeda siekti 6 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų. Miškininkystės sektoriui skiriama parama grindžiama miškotvarkos planu arba lygiaverte priemone. |
Su šia intervencinių priemonių rūšimi susijusią paramą valstybės narės gali skirti tik investicijoms į materialųjį ir (arba) nematerialųjį turtą, kurios padeda siekti 6 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų. Miškininkystės sektoriui skiriama parama grindžiama miškotvarkos planu arba lygiaverte priemone. Parama teikiama tik atsižvelgus į numatytą (ex ante) poveikį aplinkai, nurodytą šių priemonių poveikio vertinime. |
Paaiškinimas
Negalima naudoti viešųjų fondų investicijoms, kurios turėtų neigiamą poveikį aplinkai. Siekiant užkirsti kelią lėšų gavėjams sugrąžinti lėšas, jeigu paaiškėja, kad poveikis aplinkai yra didesnis nei iš apskaičiuota (ex post), turėtų būti taikomos ex ante sąlygos.
43 pakeitimas
68 straipsnio 3 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Valstybės narės sudaro netinkamų finansuoti investicijų ir išlaidų kategorijų sąrašą, į kurį įtraukia bent: |
Valstybės narės sudaro netinkamų finansuoti investicijų ir išlaidų kategorijų sąrašą, į kurį įtraukia bent: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Svarbu, kad didelės investicijos į infrastruktūrą, įtrauktos į regioninės plėtros strategijas, gali būti finansuojama.
44 pakeitimas
71 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
LEADER 1. Valstybės narės skiria paramą iniciatyvai LEADER, kuri Reglamento (ES) [BNR] 25 straipsnyje nurodyta kaip bendruomenės inicijuota vietos plėtra. Valstybės narės, pasinaudodamos EŽŪFKP, gali remti veiksmus, kuriais prisidedama įgyvendinant vieną ar keletą 6 straipsnyje nustatytų tikslų, taip pat tuos, kurie nenumatyti IV skyriaus 1 skirsnyje. Sprendimu patvirtinti vietos plėtros strategiją patvirtinami ir jai įgyvendinti numatyti veiksmai. |
Paaiškinimas
Iniciatyva LEADER, kuriai skirta 5 % EŽŪFKP biudžeto, gali būti veiksmingiau įgyvendinama nustačius lankstesnes ir savarankiškesnes taisykles, nesusijusias su nacionaliniu strateginiu planu (veiksmų planai).
45 pakeitimas
71 straipsnio1 ir 5 dalys
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
1. Šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir laikydamosi savo BŽŪP strateginiuose planuose nustatytos išsamesnės tvarkos valstybės narės gali skirti bendradarbiavimo paramą, kurios lėšomis būtų rengiami ir įgyvendinami veiklos grupių projektai, susiję su 114 straipsnyje nurodyta Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partneryste, ir Reglamento (ES) [BNR] 25 straipsnyje nurodyta bendruomenės inicijuota vietos plėtra pagal iniciatyvą LEADER, taip pat skatinama taikyti kokybės sistemas, kurti gamintojų organizacijas ar gamintojų grupes arba plėtoti kitų rūšių bendradarbiavimą. (…) |
1. Šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir laikydamosi savo BŽŪP strateginiuose planuose nustatytos išsamesnės tvarkos valstybės narės gali skirti bendradarbiavimo paramą, kurios lėšomis būtų rengiami ir įgyvendinami veiklos grupių projektai, susiję su 114 straipsnyje nurodyta Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partneryste, ir vietos plėtra pagal iniciatyvą LEADER, taip pat skatinama taikyti kokybės sistemas, kurti gamintojų organizacijas ar gamintojų grupes arba plėtoti kitų rūšių bendradarbiavimą. (…) |
5. Jei parama skiriama kaip bendra suma, valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos taisyklių ir reikalavimų, susijusių su panašiais veiksmais, kuriems taikomos kitų rūšių intervencinės priemonės. Ši dalis netaikoma Reglamento (ES) [BNR] 25 straipsnyje nurodytai bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai pagal iniciatyvą LEADER. |
5. Jei parama skiriama kaip bendra suma, valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos taisyklių ir reikalavimų, susijusių su panašiais veiksmais, kuriems taikomos kitų rūšių intervencinės priemonės. |
Paaiškinimas
Iniciatyva LEADER, kuriai skirta 5 % EŽŪFKP biudžeto, gali būti veiksmingiau įgyvendinama nustačius lankstesnes ir savarankiškesnes taisykles, nesusijusias su nacionaliniu strateginiu planu (veiksmų planai).
46 pakeitimas
74 straipsnio 5 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Finansinės priemonės tinkamos finansuoti išlaidos yra visa BŽŪP strateginio plano įnašų suma, sumokėta finansinei priemonei arba garantijų atveju atidėta, kaip susitarta garantijų sutartyse, pagal finansinę priemonę tinkamumo finansuoti laikotarpiu, jei ta suma atitinka: |
Finansinės priemonės tinkamos finansuoti išlaidos yra visa BŽŪP strateginio plano įnašų suma, sumokėta finansinei priemonei arba garantijų atveju atidėta, kaip susitarta garantijų sutartyse, pagal finansinę priemonę tinkamumo finansuoti laikotarpiu, jei ta suma atitinka: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Šios dalies b punkte minimas dauginamasis koeficientas apskaičiuojamas remiantis apdairiu ex ante rizikos vertinimu ir dėl jo susitariama atitinkamoje finansavimo sutartyje. Dauginamasis koeficientas gali būti peržiūrėtas, jei tai būtina dėl vėliau pasikeitusių rinkos sąlygų. Tokia peržiūra neturi atgalinio poveikio. |
Šios dalies b punkte minimas dauginamasis koeficientas apskaičiuojamas remiantis apdairiu ex ante rizikos vertinimu ir dėl jo susitariama atitinkamoje finansavimo sutartyje. Dauginamasis koeficientas gali būti peržiūrėtas, jei tai būtina dėl vėliau pasikeitusių rinkos sąlygų. Tokia peržiūra neturi atgalinio poveikio. |
||||
Šios dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais. Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal Reglamento (ES) [BNR] 53 straipsnio 3 dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma [ne didesnė kaip 5 %]visos BŽŪP strateginio plano įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba. |
Šios dalies d punkte minimi valdymo mokesčiai grindžiami veiklos rezultatais. Jei kontroliuojantįjį fondą ir (arba) specialiuosius fondus valdantys subjektai pagal Reglamento (ES) [BNR] 53 straipsnio 3 dalį atrenkami tiesiogiai skiriant sutartį, tiems subjektams sumokėtų valdymo išlaidų ir mokesčių sumai, kuri gali būti deklaruota kaip tinkamos finansuoti išlaidos, taikoma [ne didesnė kaip 5 %]visos BŽŪP strateginio plano įnašų, sumokėtų galutiniams gavėjams kaip paskolos ir investicijos į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą arba atidėtų, kaip susitarta garantijų sutartyse, sumos viršutinė riba. |
||||
Ta riba netaikoma, jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni. Jei administravimo mokesčiai arba jų dalis renkami iš galutinių gavėjų, jie nedeklaruojami kaip tinkamos finansuoti išlaidos. |
Ta riba netaikoma, jei finansines priemones įgyvendinantys subjektai atrenkami konkurso būdu pagal taikytiną teisę ir konkursu nustatoma, kad valdymo išlaidos ir mokesčiai turi būti didesni. Jei administravimo mokesčiai arba jų dalis renkami iš galutinių gavėjų, jie nedeklaruojami kaip tinkamos finansuoti išlaidos. |
Paaiškinimas
Reikia numatyti galimybę pasinaudoti finansinėmis priemonėmis apyvartiniam kapitalui gauti nukentėjus nuo itin nepalankių oro sąlygų arba rinkos krizių.
47 pakeitimas
85 straipsnio 2 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Didžiausia EŽŪFKP įnašo norma turi būti: |
Didžiausia EŽŪFKP įnašo norma turi būti: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
Mažiausia EŽŪFKP įnašo norma turi būti 20 %. |
|
Paaiškinimas
Būtina išlaikyti dabartines EŽŪFKP bendro finansavimo normas. Be to, būtina numatyti didesnį EŽŪFKP indėlį vietovėse, kuriose gyventojų skaičiaus mažėjimo rodikliai viršija Europos vidurkį.
48 pakeitimas
86 straipsnio 2 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Bent 30 % BŽŪP strateginiam planui skirto bendro EŽŪFKP įnašo, nurodyto IX priede, rezervuojama intervencinėms priemonėms, kuriomis siekiama šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies d, e ir f punktuose nurodytų konkrečių su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, išskyrus 66 straipsniu grindžiamas intervencines priemones. |
Bent 30 % BŽŪP strateginiam planui skirto bendro EŽŪFKP įnašo, nurodyto IX priede, rezervuojama intervencinėms priemonėms, kuriomis siekiama šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies d, e ir f punktuose nurodytų konkrečių su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, išskyrus 66 straipsniu grindžiamas intervencines priemones , rizikos valdymo priemones (70 straipsnis) ir paramą investicijoms (68 straipsnis) . |
Paaiškinimas
Reikia laikytis aplinkos ir klimato tikslų.
49 pakeitimas
86 straipsnio 5 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Preliminarūs finansiniai asignavimai, skirti susietosios pajamų paramos intervencinėms priemonėms, nurodytoms III antraštinės dalies II skyriaus 2 skirsnio 1 poskirsnyje, neturi viršyti 10 % VII priede nurodytų sumų. |
Preliminarūs finansiniai asignavimai, skirti susietosios pajamų paramos intervencinėms priemonėms, nurodytoms III antraštinės dalies II skyriaus 2 skirsnio 1 poskirsnyje, neturi viršyti 13 % VII priede nurodytų sumų. |
Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos, valstybės narės, kurios pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 53 straipsnio 4 dalį savanoriškai susietajai paramai panaudojo daugiau kaip 13 % savo metinės nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos to reglamento II priede, gali nuspręsti susietajai pajamų paramai panaudoti daugiau kaip 10 % VII priede nurodytos sumos. Gautas procentinis dydis neturi viršyti procentinio dydžio, kurį Komisija patvirtino savanoriškai susietajai paramai už 2018 paraiškų teikimo metus. |
Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos, valstybės narės, kurios pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 53 straipsnio 4 dalį savanoriškai susietajai paramai panaudojo daugiau kaip 13 % savo metinės nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos to reglamento II priede, gali nuspręsti susietajai pajamų paramai panaudoti daugiau kaip 13 % VII priede nurodytos sumos. Gautas procentinis dydis neturi viršyti procentinio dydžio, kurį Komisija patvirtino savanoriškai susietajai paramai už 2018 paraiškų teikimo metus. |
Ankstesnėje pastraipoje nurodytas procentinis dydis gali būti padidintas ne daugiau kaip 2 %, jei suma, atitinkanti procentinį dydį, viršijantį 10 % , skiriama paramai baltymingiems augalams pagal III antraštinės dalies II skyriaus 2 skirsnio 1 poskirsnį. |
Ankstesnėje pastraipoje nurodytas procentinis dydis gali būti padidintas ne daugiau kaip 2 %, jei suma, atitinkanti procentinį dydį, viršijantį 13 % , skiriama paramai baltymingiems augalams , visų pirma ankštiniams augalams, pagal III antraštinės dalies II skyriaus 2 skirsnio 1 poskirsnį. |
Patvirtintame BŽŪP strateginiame plane nurodyta suma, kuri gauta taikant pirmą ir antrą pastraipas, yra privaloma. |
Patvirtintame BŽŪP strateginiame plane nurodyta suma, kuri gauta taikant pirmą ir antrą pastraipas, yra privaloma. |
50 pakeitimas
86 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
(…) 8. Preliminarūs finansiniai asignavimai, skirti perskirstomosios paramos užimtumui intervencinėms priemonėms, nurodytoms III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 26 poskirsnyje, sudaro ne mažiau kaip 30 % VII priede nurodytų sumų. 9. Preliminarūs finansiniai asignavimai, skirti klimatui bei aplinkai naudingų sistemų intervencinėms priemonėms, nurodytoms III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 28 poskirsnyje, sudaro ne mažiau kaip 30 % VII priede nurodytų sumų. 10. Ne daugiau 10 % viso EŽŪFKP įnašo į BŽŪP strateginį planą, nustatyto IX priede, skiriami rizikos valdymo priemonėms, apibrėžtomis šio reglamento 70 straipsnyje. 11. Ne daugiau 10 % EŽŪFKP įnašo į strateginį planą skiriami investicijoms (68 straipsnis). 12. Į EŽŪFKP finansinį paketą bus įtrauktas specialus priedas kaimo vietovėms, turinčioms mažai gyventojų. |
Paaiškinimas
Be iššūkių, susijusių su klimato kaita, taip pat reikia atsižvelgti į vieną iš pagrindinių problemų, su kuriomis susiduria kaimo vietovės, t. y. gyventojų skaičiaus mažėjimą.
51 pakeitimas
90 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
1. Savo BŽŪP strateginio plano pasiūlyme, nurodytame 106 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės gali nuspręsti: |
1. Savo BŽŪP strateginio plano pasiūlyme, nurodytame 106 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės gali nuspręsti: |
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Kaip jau nurodė savo ankstesnėse nuomonėse, Komitetas nepritaria galimybei perkelti lėšas iš antrojo ramsčio į pirmąjį ramstį, nes tai prieštarauja kaimo teritorijų interesams.
52 pakeitimas
91 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
BŽŪP strateginiai planai Valstybės narės pagal šį reglamentą parengia BŽŪP strateginius planus, kad įgyvendintų EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšomis finansuojamą Sąjungos paramą 6 straipsnyje nurodytiems konkretiems tikslams pasiekti. |
BŽŪP strateginiai planai Valstybės narės pagal šį reglamentą parengia BŽŪP strateginius planus, kad įgyvendintų EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšomis finansuojamą Sąjungos paramą 6 straipsnyje nurodytiems konkretiems tikslams pasiekti. |
Remiantis 103 straipsnio 2 dalyje nurodyta SSGG analize ir 96 straipsnyje nurodytu poreikių vertinimu valstybė narė BŽŪP strateginiuose planuose išdėsto 97 straipsnyje minimą intervencijos strategiją, kurioje nurodomos kiekybinės siektinos reikšmės ir tarpinės reikšmės, būtinos 6 straipsnyje nurodytiems konkretiems tikslams pasiekti. Siektinos reikšmės nustatomos naudojant I priede pateiktus bendruosius rezultato rodiklius. |
Remiantis 103 straipsnio 2 dalyje nurodyta SSGG analize ir 96 straipsnyje nurodytu poreikių vertinimu valstybė narė BŽŪP strateginiuose planuose išdėsto 97 straipsnyje minimą intervencijos strategiją, kurioje nurodomos kiekybinės siektinos reikšmės ir tarpinės reikšmės, būtinos 6 straipsnyje nurodytiems konkretiems tikslams pasiekti. Siektinos reikšmės nustatomos naudojant I priede pateiktus bendruosius rezultato rodiklius. |
Toms siektinoms reikšmėms pasiekti valstybės narės pateikia intervencines priemones, grindžiamas III antraštinėje dalyje nurodytomis intervencinių priemonių rūšimis. Kiekvienas BŽŪP strateginis planas apima laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. |
Toms siektinoms reikšmėms pasiekti valstybės narės pateikia kaimo plėtros programas, parengtas tinkamiausiu geografiniu lygmeniu, ypač atokiausių regionų atveju, remdamosi III antraštinėje dalyje nurodytomis intervencinių priemonių rūšimis. Kiekvienas BŽŪP strateginis planas apima laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. |
Paaiškinimas
Rengiant ir valdant kaimo plėtros programas laikantis subsidiarumo principo būtina stiprinti regioninį požiūrį. Strateginis planas turėtų būti įgyvendinamas pagal kaimo plėtros planus, parengtus tinkamiausiu geografiniu lygmeniu.
53 pakeitimas
102 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||
Modernizavimas |
Modernizavimas |
||||||||
95 straipsnio 1 dalies g punkte minimame BŽŪP modernizuoti būtinų elementų apraše nurodomi BŽŪP strateginio plano elementai, galintys padėti modernizuoti žemės ūkio sektorių ir BŽŪP, visų pirma: |
95 straipsnio 1 dalies g punkte minimame BŽŪP modernizuoti ir pereiti prie agroekologijos būtinų elementų apraše nurodomi BŽŪP strateginio plano elementai, galintys padėti modernizuoti žemės ūkio sektorių ir BŽŪP, visų pirma: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Paaiškinimas
Ūkiai turi būti modernizuojami vykdant perėjimą prie agroekologijos pasitelkiant technines ir socialines inovacijas.
54 pakeitimas
93 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Kiekviena valstybė narė parengia bendrą BŽŪP strateginį planą visai savo teritorijai. Jei BŽŪP strateginio plano elementai nustatomi regiono lygmeniu, valstybė narė užtikrina jų darną ir derėjimą su BŽŪP strateginio plano elementais, kurie nustatyti nacionaliniu lygmeniu. |
Kiekviena valstybė narė parengia bendrą BŽŪP strateginį planą visai savo teritorijai. Jei BŽŪP strateginio plano elementai nustatomi regiono lygmeniu arba įgyvendinami pagal kaimo plėtros regionines programas , valstybė narė užtikrina jų darną ir derėjimą su BŽŪP strateginio plano elementais, kurie nustatyti nacionaliniu lygmeniu. |
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
55 pakeitimas
95 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Kiekvieną BŽŪP strateginį planą sudaro šie skirsniai: |
Kiekvieną BŽŪP strateginį planą sudaro šie skirsniai: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
56 pakeitimas
106 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
BŽŪP strateginio plano patvirtinimas |
BŽŪP strateginio plano ir tam tikrais atvejais į jį įtrauktų regioninių kaimo plėtros programų patvirtinimas |
1. Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai pasiūlymą dėl BŽŪP strateginio plano, kuriame pateikiama 95 straipsnyje nurodyta informacija. |
1. Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. pateikia Komisijai pasiūlymą dėl BŽŪP strateginio plano, kuriame pateikiama 95 straipsnyje nurodyta informacija. |
2. Komisija įvertina pasiūlytus BŽŪP strateginius planus, atsižvelgdama į planų išsamumą, nuoseklumą ir derėjimą su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiuo reglamentu ir pagal jį priimtomis nuostatomis, taip pat su Horizontaliuoju reglamentu, į jų faktinį indėlį siekiant 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų, poveikį tinkamam vidaus rinkos veikimui ir konkurencijos iškraipymui, paramos gavėjams ir administracijoms tenkančios administracinės naštos dydžiui. Visų pirma, vertinamas BŽŪP strateginio plano strategijos tinkamumas, atitinkami konkretūs tikslai, siektinos reikšmės, intervencinės priemonės ir SSGG analize bei ex ante vertinimu grindžiamas biudžeto išteklių skyrimas konkretiems BŽŪP strateginio plano tikslams siekti naudojant siūlomą intervencinių priemonių rinkinį. |
2. Komisija įvertina pasiūlytus BŽŪP strateginius planus , į kuriuos tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, atsižvelgdama į planų išsamumą, nuoseklumą ir derėjimą su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiuo reglamentu ir pagal jį priimtomis nuostatomis, taip pat su Horizontaliuoju reglamentu, į jų faktinį indėlį siekiant 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų, poveikį tinkamam vidaus rinkos veikimui ir konkurencijos iškraipymui, paramos gavėjams ir administracijoms tenkančios administracinės naštos dydžiui. Visų pirma, vertinamas BŽŪP strateginio plano strategijos tinkamumas, atitinkami konkretūs tikslai, siektinos reikšmės, intervencinės priemonės ir SSGG analize bei ex ante vertinimu grindžiamas biudžeto išteklių skyrimas konkretiems BŽŪP strateginio plano tikslams siekti naudojant siūlomą intervencinių priemonių rinkinį. |
3. Atsižvelgusi į 2 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus, Komisija per tris mėnesius nuo BŽŪP strateginio plano perdavimo dienos gali valstybės narėms pateikti pastabų. Valstybė narė pateikia Komisijai visą reikiamą papildomą informaciją ir prireikus persvarsto pasiūlytą planą. |
3. Atsižvelgusi į 2 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus, Komisija per tris mėnesius nuo BŽŪP strateginio plano , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, perdavimo dienos gali valstybės narėms pateikti pastabų. Valstybė narė ir regionai pateikia Komisijai visą reikiamą papildomą informaciją ir prireikus persvarsto pasiūlytą planą. |
4. Komisija patvirtina siūlomą BŽŪP strateginį planą, jei pateikta reikiama informacija ir jei ji įsitikina, kad pakeistas planas dera su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiame reglamente nustatytais reikalavimais, pagal jį priimtomis nuostatomis ir Reglamento (ES) [HzR] nuostatomis. |
4. Komisija patvirtina siūlomą BŽŪP strateginį planą, į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, jei pateikta reikiama informacija ir jei ji įsitikina, kad pakeistas planas dera su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiame reglamente nustatytais reikalavimais, pagal jį priimtomis nuostatomis ir Reglamento (ES) [HzR] nuostatomis. |
5. Kiekvienas BŽŪP strateginis planas patvirtinamas ne vėliau kaip po aštuonių mėnesių nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė jį pateikė. Patvirtinimas netaikomas 101 straipsnio c punkte ir BŽŪP strateginio plano I–IV prieduose, kurie nurodyti 95 straipsnio 2 dalies a–d punktuose, pateiktai informacijai. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali paprašyti Komisijos patvirtinti BŽŪP strateginį planą, kuriame nepateikti visi elementai. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė nurodo trūkstamas BŽŪP strateginio plano dalis ir pateikia su visu BŽŪP strateginiu planu susijusias preliminarias siektinas reikšmes ir 100 straipsnyje nurodytus finansinius planus, kad įrodytų bendrą plano nuoseklumą ir darną. Trūkstami BŽŪP strateginio plano elementai pateikiami Komisijai kaip plano pakeitimas pagal 107 straipsnį. |
5. Kiekvienas BŽŪP strateginis planas, į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, patvirtinamas ne vėliau kaip po aštuonių mėnesių nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė jį pateikė. Patvirtinimas netaikomas 101 straipsnio c punkte ir BŽŪP strateginio plano I–IV prieduose, kurie nurodyti 95 straipsnio 2 dalies a–d punktuose, pateiktai informacijai. Tinkamai pagrįstais atvejais valstybė narė gali paprašyti Komisijos patvirtinti BŽŪP strateginį planą, kuriame nepateikti visi elementai. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė nurodo trūkstamas BŽŪP strateginio plano dalis ir pateikia su visu BŽŪP strateginiu planu susijusias preliminarias siektinas reikšmes ir 100 straipsnyje nurodytus finansinius planus, kad įrodytų bendrą plano nuoseklumą ir darną. Trūkstami BŽŪP strateginio plano elementai pateikiami Komisijai kaip plano pakeitimas pagal 107 straipsnį. |
6. Kiekvieną BŽŪP strateginį planą Komisija patvirtina priimdama įgyvendinimo sprendimą, netaikydama 139 straipsnyje nurodytos komiteto procedūros. |
6. Kiekvieną BŽŪP strateginį planą, į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, Komisija patvirtina priimdama įgyvendinimo sprendimą, netaikydama 139 straipsnyje nurodytos komiteto procedūros. |
7. BŽŪP strateginiai planai teisiškai įsigalioja tik patvirtinti Komisijos. |
7. BŽŪP strateginiai planai, į kuriuos tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, teisiškai įsigalioja tik patvirtinti Komisijos. |
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
57 pakeitimas
107 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
BŽŪP strateginio plano keitimas |
BŽŪP strateginio plano , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, keitimas |
1. Valstybės narės gali teikti Komisijai prašymus iš dalies pakeisti savo BŽŪP strateginius planus. |
1. Valstybės narės ir regionai gali teikti Komisijai prašymus iš dalies pakeisti savo BŽŪP strateginius planus , į kuriuos tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos . |
2. Prašymai iš dalies pakeisti BŽŪP strateginius planus turi būti tinkamai pagrįsti ir, visų pirma, juose turi būti nurodytas tikėtinas plano pakeitimų poveikis 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų siekimui. Prie jų pridedamas iš dalies pakeistas planas ir, prireikus, atnaujinti priedai. |
2. Prašymai iš dalies pakeisti BŽŪP strateginius planus , į kuriuos tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, turi būti tinkamai pagrįsti ir, visų pirma, juose turi būti nurodytas tikėtinas plano pakeitimų poveikis 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų siekimui. Prie jų pridedamas iš dalies pakeistas planas ir, prireikus, atnaujinti priedai. |
3. Komisija įvertina pakeitimo derėjimą su šiuo reglamentu ir pagal jį priimtomis nuostatomis, derėjimą su Reglamentu (ES) [HzR] ir jo faktinį indėlį į konkrečių tikslų siekimą. |
3. Komisija įvertina pakeitimo derėjimą su šiuo reglamentu ir pagal jį priimtomis nuostatomis, derėjimą su Reglamentu (ES) [HzR] ir jo faktinį indėlį į konkrečių tikslų siekimą. |
4. Komisija patvirtina prašomą BŽŪP strateginio plano pakeitimą, jei pateikta reikiama informacija ir jei, Komisijos įsitikinimu, iš dalies pakeistas planas dera su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiame reglamente nustatytais reikalavimais, pagal jį priimtomis nuostatomis ir Reglamentu (ES) [HzR]. |
4. Komisija patvirtina prašomą BŽŪP strateginio plano , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, pakeitimą, jei pateikta reikiama informacija ir jei, Komisijos įsitikinimu, iš dalies pakeistas planas dera su bendraisiais Sąjungos teisės principais, šiame reglamente nustatytais reikalavimais, pagal jį priimtomis nuostatomis ir Reglamentu (ES) [HzR]. |
5. Komisija gali pateikti pastabas per 30 darbo dienų nuo prašymo iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą pateikimo dienos. Valstybė narė pateikia Komisijai visą reikiamą papildomą informaciją. |
5. Komisija gali pateikti pastabas per 30 darbo dienų nuo prašymo iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, pateikimo dienos. Valstybė narė pateikia Komisijai visą reikiamą papildomą informaciją. |
6. Prašymas iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą patvirtinamas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikė, jeigu į Komisijos pastabas buvo tinkamai atsižvelgta. |
6. Prašymas iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, patvirtinamas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė jį pateikė, jeigu į Komisijos pastabas buvo tinkamai atsižvelgta. |
7. Prašymas iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą gali būti teikiamas ne dažniau kaip kartą per kalendorinius metus, atsižvelgiant į galimas išimtis, kurias Komisija nustato pagal 109 straipsnį. |
7. Prašymas iš dalies pakeisti BŽŪP strateginį planą , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, gali būti teikiamas ne dažniau kaip kartą per kalendorinius metus, atsižvelgiant į galimas išimtis, kurias Komisija nustato pagal 109 straipsnį. |
8. Kiekvieną BŽŪP strateginio plano pakeitimą Komisija patvirtina priimdama įgyvendinimo aktą, netaikydama 139 straipsnyje nurodytos komiteto procedūros. |
8. Kiekvieną BŽŪP strateginio plano , į kurį tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, pakeitimą Komisija patvirtina priimdama įgyvendinimo aktą, netaikydama 139 straipsnyje nurodytos komiteto procedūros. |
9. Nedarant poveikio 80 straipsnio taikymui, BŽŪP strateginių planų pakeitimai teisiškai įsigalioja tik patvirtinti Komisijos. |
9. Nedarant poveikio 80 straipsnio taikymui, BŽŪP strateginių planų pakeitimai teisiškai įsigalioja tik patvirtinti Komisijos. |
10. Vien administracinio ar redakcinio pobūdžio taisymai, kurie nedaro poveikio politikos ir intervencinių priemonių įgyvendinimui, nelaikomi pakeitimo prašymu. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokius taisymus. |
10. Vien administracinio ar redakcinio pobūdžio taisymai, kurie nedaro poveikio politikos ir intervencinių priemonių įgyvendinimui, nelaikomi pakeitimo prašymu. Valstybės narės ir regionai informuoja Komisiją apie tokius taisymus. |
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
58 pakeitimas
110 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||
1. Valstybės narės paskiria už jų BŽŪP strateginius planus atsakingą vadovaujančiąją instituciją. |
1. Valstybės narės paskiria už BŽŪP strateginius planų , į kuriuos tam tikrais atvejais įtraukiamos regioninės kaimo plėtros programos, įgyvendinimą atsakingą vadovaujančiąją instituciją arba keletą atsakingų vadovaujančiųjų institucijų . |
||||||||||||
Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta atitinkama valdymo ir kontrolės sistema, užtikrinanti aiškų vadovaujančiosios institucijos ir kitų įstaigų funkcijų pasiskirstymą ir atskyrimą. Valstybės narės atsako už užtikrinimą, kad sistema veiktų veiksmingai visą BŽŪP strateginio plano galiojimo laikotarpį. |
Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta atitinkama valdymo ir kontrolės sistema, užtikrinanti aiškų vadovaujančiosios institucijos ir kitų įstaigų funkcijų pasiskirstymą ir atskyrimą. Valstybės narės atsako už užtikrinimą, kad sistema veiktų veiksmingai visą BŽŪP strateginio plano galiojimo laikotarpį. |
||||||||||||
2. Vadovaujančioji institucija atsako už efektyvų, veiksmingą ir tinkamą BŽŪP strateginio plano administravimą ir įgyvendinimą. Ji visų pirma užtikrina, kad: |
2. Vadovaujančiosios institucijos atsako už efektyvų, veiksmingą ir tinkamą BŽŪP strateginio plano administravimą ir įgyvendinimą. Jos visų pirma užtikrina, kad: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Valstybė narė arba vadovaujančioji institucija gali paskirti vieną ar daugiau tarpinių institucijų, įskaitant vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas ar nevyriausybines organizacijas, valdyti ir įgyvendinti BŽŪP strateginiame plane nustatytas intervencines priemones. |
3. Valstybė narė arba vadovaujančiosios institucijos gali paskirti vieną ar daugiau tarpinių institucijų, įskaitant vietos valdžios institucijas, regioninės plėtros įstaigas ar nevyriausybines organizacijas, valdyti ir įgyvendinti BŽŪP strateginiame plane nustatytas intervencines priemones. |
||||||||||||
4. Jei vadovaujančioji institucija perduoda dalį savo užduočių kitai įstaigai, vadovaujančioji institucija išlieka visiškai atsakinga už tų užduočių efektyvų ir tinkamą valdymą bei įgyvendinimą. Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos nuostatos, kuriomis būtų sudarytos sąlygos kitai įstaigai gauti visus toms užduotims vykdyti reikiamus duomenis ir informaciją. |
4. Jei vadovaujančioji institucija perduoda dalį savo užduočių kitai įstaigai, vadovaujančioji institucija išlieka visiškai atsakinga už tų užduočių efektyvų ir tinkamą valdymą bei įgyvendinimą. Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos nuostatos, kuriomis būtų sudarytos sąlygos kitai įstaigai gauti visus toms užduotims vykdyti reikiamus duomenis ir informaciją. |
||||||||||||
5. Komisijai pagal 138 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis taisyklėmis dėl 2 dalies j ir k punktuose nustatytų informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų taikymo. |
5. Komisijai pagal 138 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis taisyklėmis dėl 2 dalies j ir k punktuose nustatytų informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų taikymo. |
||||||||||||
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 139 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 139 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
59 pakeitimas
111 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Prieš pateikdama BŽŪP strateginį planą valstybė narė įsteigia BŽŪP strateginio plano įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – Stebėsenos komitetas). |
Prieš pateikdamos BŽŪP strateginį planą valstybė narė ir regionų valdžios institucijos įsteigia BŽŪP strateginio plano įgyvendinimo stebėsenos komitetą (toliau – Stebėsenos komitetas). |
Paaiškinimas
Žr. 24 pakeitimą.
60 pakeitimas
114 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena 1. Valstybės narės gali nustatyti dvimetes tarpines rezultatų reikšmes pagal BŽŪP strateginį planą, nukrypstant nuo šio reglamento 115 straipsnio 1 dalies b punkto, ir taip pat kas dvejus metus atlikti jų stebėseną metinėse rezultatų ataskaitose tais metais, kuriais numatyta juos pasiekti. |
Paaiškinimas
Tarpinės rezultatų reikšmės turėtų būti nustatomos bent dvejiems metams.
61 pakeitimas
Naujas 0 priedas. Bendrieji strateginių planų rezultatais grindžiami tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||
|
|
Paaiškinimas
Atsižvelgiant į klimato kaitos uždavinių mastą tiek kultūrų auginimo, tiek gyvulininkystės sektoriai iki 2027 m. turi labai sumažinti savo išmetamųjų teršalų kiekį. Kiekybinis rodiklis pateiktas priede.
62 pakeitimas
Naujas 0 priedas. Bendrieji strateginių planų rezultatais grindžiami tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Aplinka ir maistas: palyginti su 2017 m., kiekvienoje valstybėje narėje du kartus padidinti ekologiškai dirbamos žemės plotą arba ekologiškam ūkininkavimui skirti ne mažiau kaip 30 % valstybės narės žemės ūkio paskirties ploto |
Paaiškinimas
Siekiant spręsti aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos problemas ir patenkinti vartotojų paklausą bei sumažinti importo dalį, reikia gerokai padidinti ekologiškai dirbamos žemės plotą.
63 pakeitimas
Naujas 0 priedas. Bendrieji strateginių planų rezultatais grindžiami tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Biologinė įvairovė ir sveikata: palyginti su 2017 m., ne mažiau kaip 30 % sumažinti cheminių pesticidų naudojimą valstybėse narėse |
Paaiškinimas
Siekiant spręsti aplinkos ir visuomenės sveikatos problemas, iki 2027 m. reikia gerokai sumažinti pesticidų naudojimą.
64 pakeitimas
Naujas 0 priedas. Bendrieji strateginių planų rezultatais grindžiami tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Vanduo: 100 % paviršinio vandens ir požeminio vandens išteklių valstybėse narėse turi atitikti Nitratų direktyvą, nenumatant išimčių |
Paaiškinimas
Tai yra visuomenės sveikatos ir geriamojo vandens prieigos vartotojams klausimas. 1991 m. Nitratų direktyvos dar nėra laikomasi visur. Būtina tai užtikrinti iki 2027 m.
65 pakeitimas
Naujas 0 priedas. Bendrieji strateginių planų rezultatais grindžiami tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Gyvūnų gerovė ir sveikata: palaipsniui planuotai visoje Europos Sąjungoje mažinti gyvūnų laikymą narvuose |
Paaiškinimas
Siekiant spręsti gyvūnų gerovės, taip pat ir visuomenės sveikatos klausimus (antibiotikai) būtina iki 2027 m. pereiti prie gamybos nenaudojant narvų ir prie jau šiuo metu taikomų ekstensyvesnių metodų.
66 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.1
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Geresnių veiklos rezultatų siekimas pasitelkiant žinias ir inovacijas. Ūkininkų, gaunančių paramą konsultacijoms, mokymams, keitimuisi žiniomis vykdyti arba dalyvauti veiklos grupėse, siekiant gerinti ekonominius, aplinkosaugos, klimato srities ir išteklių naudojimo rezultatus, dalis. |
Geresnių veiklos rezultatų siekimas pasitelkiant žinias ir inovacijas. Ūkininkų, gaunančių paramą konsultacijoms, mokymams, keitimuisi žiniomis vykdyti arba dalyvauti veiklos grupėse, siekiant gerinti ekonominius, aplinkosaugos, klimato srities ir tausaus išteklių naudojimo rezultatus, dalis. |
Paaiškinimas
Tausiai naudoti išteklius yra svarbu siekiant gerinti ekonominį našumą ir aplinkosaugos rezultatus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu.
67 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.3
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Žemės ūkio sektoriaus skaitmeninimas. Ūkininkų, gaunančių paramą pagal BŽŪP tiksliojo ūkininkavimo technologijai plėtoti, dalis |
Žemės ūkio sektoriaus modernizavimas ir skaitmeninimas. Ūkininkų, gaunančių paramą pagal BŽŪP tiksliojo ūkininkavimo technologijai plėtoti ir perėjimui prie ekologijos ir prisitaikymo prie klimato kaitos , dalis. |
Paaiškinimas
Ūkių skaitmeninimas ir modernizavimas turi būti vykdomi atsižvelgiant į ekologinius ir klimato tikslus.
68 pakeitimas
I priedas. Konkretūs ES tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Labiau orientuotis į rinką ir didinti konkurenciją, be kita ko, didesnį dėmesį skirti moksliniams tyrimams, technologijoms bei skaitmeninimui |
Labiau orientuotis į rinką ir didinti ekonominę, socialinę, aplinkosauginę ir teritorijų konkurenciją, be kita ko, daugiausia dėmesio skiriant moksliniams tyrimams, technologijoms ir skaitmeninimui, taip pat tvarios gamybos būdų populiarinimui |
Paaiškinimas
Konkurencijos reikia siekti ne tik ekonomikos srityje.
69 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai I.6
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Ūkių našumo didinimas. Bendras gamybos veiksnių našumas |
Ūkių našumo , aprūpinimo maistu saugumo, maisto saugos ir ūkių atsparumo didinimas , teritorinės sanglaudos stiprinimas: bendras gamybos veiksnių našumas įskaitant išorinį poveikį |
70 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.9
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Ūkių modernizavimas. Ūkininkų, gaunančių paramą investicijoms, skirtą restruktūrizuoti bei modernizuoti ir, be kita ko, gerinti išteklių naudojimo efektyvumą, dalis |
Ūkių modernizavimas. Ūkininkų, gaunančių paramą investicijoms, skirtą restruktūrizuoti bei modernizuoti ir, be kita ko, gerinti išteklių naudojimo efektyvumą ir tvarumą , dalis |
Paaiškinimas
Ūkiai turi būti modernizuojami didinant gamybos sistemų tvarumą.
71 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.13 a
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
R.13 a Sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kultūrų auginimo sektoriuje. Žemės ūkio valdų, mažiausiai 50 % sumažinusių sintetinių azoto trąšų naudojimą, dalis |
Paaiškinimas
N2O dujos, kurias išskiria azoto trąšos, sudaro labai didelę dalį išmetalų, beveik 50 % žemės ūkio sektoriuje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Be to, sintetinių azoto trąšų gamybai sunaudojama labai daug energijos.
72 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.14
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti įsipareigojimai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, išlaikyti ir (arba) gerinti anglies dioksido saugojimo priemones (daugiamečius žolynus, žemės ūkio paskirties žemę durpynuose, miškus ir t. t.), dalis |
Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti įsipareigojimai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, išlaikyti ir (arba) gerinti anglies dioksido saugojimo priemones (daugiamečius žolynus, žemės ūkio paskirties žemę durpynuose, miškus ir t. t.), dalis, žemės ploto, kuriame auginami ankštiniai augalai (atskirai arba kartu su kitais augalais) padidinimo lygis |
Paaiškinimas
Auginant ankštinius augalus galima veiksmingai išlaikyti anglies dioksidą dirvožemyje, įskaitant atvejus, kai jie žolynuose auginami kartu su kitais žoliniais augalais.
73 pakeitimas
I priedas. Konkretūs ES tikslai
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Skatinti darnųjį vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą |
Skatinti darnų gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą |
Paaiškinimas
Išplaukia iš konteksto.
74 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai I.16
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||
Maisto medžiagų išplovimo mažinimas. Nitratai požeminiame vandenyje. |
Maisto medžiagų išplovimo mažinimas. Nitratai paviršiniame ir požeminiame vandenyje. |
||||||
|
|
Paaiškinimas
Paviršinį vandenį taip pat reikia įtraukti į rodiklius, kad būtų galima iš tiesų įvertintį padėtį ir jos raidą. Būtina visur skubiai įgyvendinti Nitratų direktyvą.
75 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.16a
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Mineralinių ir sintetinių trąšų naudojimo mažinimas. Mineralinių ir sintetinių trąšų pardavimas |
Paaiškinimas
Siekiant atgaivinti dirvožemį didinant jame esančių organinių medžiagų, kurios taip pat saugo anglies dioksidą, kiekį, pirmenybė turėtų būti teikiama žemės ūkio praktikai, kurią taikant naudojama mažiau mineralinių ir sintetinių trąšų, kurias gaminant, be kita ko, sunaudojama labai daug energijos ir išmetamas didelis kiekis šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
76 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.18
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Dirvožemio gerinimas. Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti dirvožemį tvarkyti padedantys valdymo įsipareigojimai, dalis |
Dirvožemio gerinimas. Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti dirvožemį tvarkyti padedantys jo gerinimo įsipareigojimai, dalis |
Paaiškinimas
Išplaukia iš teksto ir tikslo.
77 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.21
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Darnus maisto medžiagų valdymas. Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti įsipareigojimai, padedantys užtikrinti geresnį maisto medžiagų valdymą, dalis |
Žemės ūkio paskirties žemės, dėl kurios prisiimti įsipareigojimai, padedantys užtikrinti tvaresnį maisto medžiagų valdymą, dalis |
Paaiškinimas
Savaime suprantama.
78 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.21a
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
R.21 a Organinių, mineralinių ir sintetinių trąšų naudojimo mažinimas. Žemės ūkio paskirties žemė, kuriai taikomos konkrečios priemonės, leidžiančios sumažinti trąšų naudojimą, dalis |
Paaiškinimas
Tvarus maistinių medžiagų valdymas turi apimti ir mažesnį mineralinių ir sintetinių trąšų naudojimą.
79 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.25
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
R.25 Darniojo miškų ūkio rėmimas. Miško žemės, dėl kurios prisiimti valdymo įsipareigojimai remti miškų apsaugą ir tvarkymą, dalis |
R.25 Darniojo miškų ūkio rėmimas. Miško žemės, dėl kurios prisiimti valdymo įsipareigojimai remti miškų apsaugą ir darnųjį tvarkymą, dalis |
Paaiškinimas
Pernelyg daug miškų yra tvarkomi vis intensyviau, o tai daro neigiamą poveikį aplinkai ir biologinei įvairovei.
80 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.37
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Tausus pesticidų naudojimas. Žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikomi remiami konkretūs veiksmai, kuriais užtikrinamas tausus pesticidų naudojimas, siekiant sumažinti pesticidų keliamą riziką ir poveikį, dalis |
Tausus pesticidų naudojimas. Žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikomi konkretūs veiksmai, kuriais užtikrinamas tausus pesticidų naudojimas, siekiant sumažinti pesticidų keliamą riziką ir poveikį, dalis |
81 pakeitimas
I priedas. Rezultato rodikliai R.37a
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
R.37 a Ekologinių ūkių skaičiaus didinimas. Ūkių, gavusių paramą perėjimui prie ekologinio ūkininkavimo, skaičius |
Paaiškinimas
Siekiant spręsti aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos problemas ir patenkinti vartotojų paklausą bei sumažinti importo dalį, reikia gerokai padidinti ekologiškai dirbamos žemės plotą.
82 pakeitimas
III priedas. Reikalavimai ir standartai 1 GAAB
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Daugiamečių žolynų išlaikymas , grindžiamas daugiamečių žolynų ir žemės ūkio paskirties žemės santykiu |
Daugiamečių žolynų išlaikymas ūkyje taikant ne didesnį nei 5–10 % konversijos koeficientą vienam ūkiui, išskyrus pažeidžiamus žolynus (kuriuose gausi biologinė įvairovė) |
Paaiškinimas
Kad būtų pasiektas šis tikslas, taisyklė turėtų būti taikoma ūkiui naudojantis siūlomu lankstumu, o ne regionui, taip išvengiant pernelyg didelės žolynų konversijos subregionų lygmeniu.
83 pakeitimas
III priedas. Pagrindinis standarto tikslas 5 GAAB
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Darnus maisto medžiagų valdymas |
|
84 pakeitimas
III priedas. Reikalavimai ir standartai 7 GAAB
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Dirva negali būti tuščia laikotarpiu (-iais), kuriuo (-iais) ji yra labiausiai pažeidžiama |
Dirva negali būti tuščia laikotarpiu (-iais), kuriuo (-iais) ji yra pažeidžiama |
Paaiškinimas
Siekiant apsaugoti dirvožemį, jame kuo ilgesnį metų laikotarpį turi būti auginami augalai.
85 pakeitimas
III priedas. Reikalavimai ir standartai – naujas GAAB
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Ūkininkas laikosi nacionalinių socialinės srities teisės aktų, susijusių su žemės ūkio darbuotojų teisėmis |
Paaiškinimas
Savaime suprantama.
86 pakeitimas
XII priedas. Tikslai O.13 ir R.4
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Skatinti darnųjį vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą |
Skatinti darnų gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą |
Paaiškinimas
Suderinama su 73 pakeitimu.
COM(2018) 393 final
87 pakeitimas
3 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
reikalavimų laikymusi grindžiamas BŽŪP įgyvendinimo modelis turėtų būti tinkamai pritaikytas, užtikrinant, kad būtų skiriama daugiau dėmesio rezultatams ir rezultatyvumui. Taigi, Sąjunga turėtų nustatyti pagrindinius politikos tikslus, intervencijos rūšis ir pagrindinius Sąjungos reikalavimus, o valstybės narės turėtų turėti daugiau atsakomybės ir būti atskaitingesnės už tai, kad tie tikslai būtų pasiekti. Todėl reikia užtikrinti didesnį subsidiarumą, kad būtų geriau atsižvelgiama į vietos sąlygas ir poreikius. Atitinkamai pagal naują įgyvendinimo modelį valstybės narės turėtų būti atsakingos už savo BŽŪP intervencinių priemonių derinimą, laikydamosi pagrindinių Sąjungos reikalavimų, kad jų įnašas siekiant Sąjungos BŽŪP tikslų būtų kuo didesnis, ir nustatydamos bei sukurdamos reikalavimų atitikties ir kontrolės sistemą, taikomą paramos gavėjams; |
reikalavimų laikymusi grindžiamas BŽŪP įgyvendinimo modelis turėtų būti tinkamai pritaikytas, užtikrinant, kad būtų skiriama daugiau dėmesio rezultatams ir rezultatyvumui. Taigi, Sąjunga turėtų nustatyti pagrindinius politikos tikslus, intervencijos rūšis ir pagrindinius Sąjungos reikalavimus, o valstybės narės turėtų turėti daugiau atsakomybės ir būti atskaitingesnės už tai, kad tie tikslai būtų pasiekti. Todėl reikia užtikrinti didesnį subsidiarumą, kad būtų geriau atsižvelgiama į vietos sąlygas ir poreikius. Atitinkamai pagal naują įgyvendinimo modelį valstybės narės ir regionai turėtų būti atsakingi už savo BŽŪP intervencinių priemonių derinimą, laikydamiesi pagrindinių Sąjungos reikalavimų, kad jų įnašas siekiant Sąjungos BŽŪP tikslų būtų kuo didesnis, ir nustatydami bei sukurdami reikalavimų atitikties ir kontrolės sistemą, taikomą paramos gavėjams; |
Paaiškinimas
Europos regionų vaidmuo valdant ir įgyvendinant BŽŪP turėtų būti išlaikytas ir sustiprintas siekiant politikos sprendimus pritaikyti prie konkrečių teritorinių ir sektorių ypatumų.
88 pakeitimas
30 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Komisija taip pat turėtų būti įgaliota sustabdyti mokėjimus vykdydama daugiametę veiklos rezultatų stebėseną. Todėl tais atvejais, kai vėluojama daryti pažangą arba pažanga yra nepakankama siekiant nacionaliniame BŽŪP strateginiame plane nustatytų siektinų reikšmių, Komisija turėtų būti įgaliota, priimdama įgyvendinimo aktą, reikalauti, kad atitinkama valstybė narė imtųsi būtinų taisomųjų veiksmų pagal veiksmų planą, kuris bus parengtas konsultuojantis su Komisija ir jame bus nustatyti aiškūs pažangos rodikliai. Jei valstybė narė nepateiktų ar neįgyvendintų veiksmų plano arba jei šio veiksmų plano akivaizdžiai nepakaktų padėčiai ištaisyti, Komisija turėtų būti įgaliota įgyvendinimo aktu sustabdyti mėnesinių arba tarpinių išmokų mokėjimą; |
Komisija taip pat turėtų būti įgaliota sustabdyti mokėjimus vykdydama daugiametę veiklos rezultatų stebėseną. Todėl tais atvejais, kai vėluojama daryti pažangą arba pažanga yra nepakankama siekiant nacionaliniame BŽŪP strateginiame plane nustatytų bendrų Europos tikslų ir siektinų reikšmių, Komisija turėtų būti įgaliota, priimdama įgyvendinimo aktą, reikalauti, kad atitinkama valstybė narė imtųsi būtinų taisomųjų veiksmų pagal veiksmų planą, kuris bus parengtas konsultuojantis su Komisija ir jame bus nustatyti aiškūs pažangos rodikliai. Jei valstybė narė nepateiktų ar neįgyvendintų veiksmų plano arba jei šio veiksmų plano akivaizdžiai nepakaktų padėčiai ištaisyti, Komisija turėtų būti įgaliota įgyvendinimo aktu sustabdyti mėnesinių arba tarpinių išmokų mokėjimą; |
Paaiškinimas
Siekiant sumažinti riziką, kad bus taikomi žemiausi perėjimo prie ekologijos standartai ir iškraipoma konkurencija, prie reglamento turi būti pridėtas priedas, kuriame būtų kiekybiškai apibrėžti bendri strateginių planų tikslai.
89 pakeitimas
55 konstatuojamoji dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
paramos sąlygos yra svarbi BŽŪP dalis, ypač pagal su aplinka ir klimatu susijusius jos elementus, taip pat sprendžiant su visuomenės sveikata ir gyvūnais susijusius klausimus. Tai reiškia, kad siekiant užtikrinti paramos sąlygų sistemos veiksmingumą, turi būti vykdoma kontrolė, o prireikus turėtų būti taikomos nuobaudos. Siekiant sudaryti vienodas sąlygas paramos gavėjams įvairiose valstybėse narėse, Sąjungos lygmeniu turėtų būti nustatytos tam tikros bendros taisyklės dėl paramos sąlygų laikymosi kontrolės ir nuobaudų; |
paramos sąlygos yra svarbi BŽŪP dalis, ypač pagal su aplinka ir klimatu susijusius jos elementus, taip pat sprendžiant su visuomenės sveikata ir gyvūnais , taip pat su žemės ūkio darbuotojų socialinėmis teisėmis susijusius klausimus. Tai reiškia, kad siekiant užtikrinti paramos sąlygų sistemos veiksmingumą, turi būti vykdoma kontrolė, o prireikus turėtų būti taikomos nuobaudos. Siekiant sudaryti vienodas sąlygas paramos gavėjams įvairiose valstybėse narėse, Sąjungos lygmeniu turėtų būti nustatytos tam tikros bendros taisyklės dėl paramos sąlygų laikymosi kontrolės ir nuobaudų; |
Paaiškinimas
Svarbu, kad viešąsias BŽŪP fondų lėšas gaunančiuose ūkiuose būtų gerbiamos jų darbuotojų socialinės teisės.
90 pakeitimas
15 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Finansinė drausmė |
Finansinė drausmė |
1. Kai pagal tą tarpinę viršutinę ribą finansuojamų priemonių finansavimo atitinkamais finansiniais metais prognozės rodo, kad taikytinos metinės ribos bus viršytos, Komisija nustato šio reglamento 5 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų vykdant intervenciją skiriamų tiesioginių išmokų ir Sąjungos finansinio įnašo į specialias priemones, nurodyto šio reglamento 5 straipsnio 2 dalies f punkte ir skiriamo pagal Reglamento (ES) Nr. 228/2013 IV skyrių ir Reglamento (ES) Nr. 229/2013 IV skyrių , koregavimo koeficientą (toliau – koregavimo koeficientas). |
1. Kai pagal tą tarpinę viršutinę ribą finansuojamų priemonių finansavimo atitinkamais finansiniais metais prognozės rodo, kad taikytinos metinės ribos bus viršytos, Komisija nustato šio reglamento 5 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų vykdant intervenciją skiriamų tiesioginių išmokų ir Sąjungos finansinio įnašo į specialias priemones, nurodyto šio reglamento 5 straipsnio 2 dalies f punkte, koregavimo koeficientą (toliau – koregavimo koeficientas). |
Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato koregavimo koeficientą, ne vėliau kaip kalendorinių metų, kuriais taikomas koregavimo koeficientas, birželio 30 d. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 101 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. |
Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato koregavimo koeficientą, ne vėliau kaip kalendorinių metų, kuriais taikomas koregavimo koeficientas, birželio 30 d. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 101 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. |
Paaiškinimas
Į koregavimo koeficientą neturėtų būti įtrauktos tiesioginės išmokos pagal atokiausiems regionams ir saloms skirtas programas (POSEI), nes Reglamentu Nr. 228/2013 joms jau nustatyta viršutinė riba, kad tiek programavimo, tiek vykdymo etapu būtų užkirstas kelias bet kokiam suplanuotų išlaidų viršijimui.
91 pakeitimas
32 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Automatiškas su BŽŪP strateginiais planais susijusių įsipareigojimų panaikinimas |
Automatiškas su BŽŪP strateginiais planais susijusių įsipareigojimų panaikinimas |
||||
1. Komisija automatiškai panaikina bet kurią BŽŪP strateginiame plane numatytoms kaimo plėtros intervencinėms priemonėms skirto biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui ar tarpinėms išmokoms arba kurios atžvilgiu Komisijai nebuvo pateikta 30 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų iki antrųjų metų, einančių po biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d., deklaracija. |
1. Komisija automatiškai panaikina bet kurią BŽŪP strateginiame plane numatytoms kaimo plėtros intervencinėms priemonėms skirto biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui ar tarpinėms išmokoms arba kurios atžvilgiu Komisijai nebuvo pateikta 30 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų iki trečiųjų metų, einančių po biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d., deklaracija. |
||||
2. Reglamento (ES) …/… [Reglamento dėl BŽŪP strateginių planų] 80 straipsnio 3 dalyje nurodytą paskutinę išlaidų tinkamumo dieną nepanaudota biudžetinių įsipareigojimų dalis, dėl kurios per šešis mėnesius nuo tos dienos nebuvo pateikta išlaidų deklaracija, automatiškai panaikinama. |
2. Reglamento (ES) …/… [Reglamento dėl BŽŪP strateginių planų] 80 straipsnio 3 dalyje nurodytą paskutinę išlaidų tinkamumo dieną nepanaudota biudžetinių įsipareigojimų dalis, dėl kurios per šešis mėnesius nuo tos dienos nebuvo pateikta išlaidų deklaracija, automatiškai panaikinama. |
||||
3. Vykstant teismo procesui ar nagrinėjant išmokų mokėjimo sustabdymo poveikį turintį administracinį ieškinį, 1 ar 2 dalyje nurodytas laikotarpis, kuriuo įsipareigojimai automatiškai panaikinami, sustabdomas su atitinkamais veiksmais susijusios sumos atžvilgiu, kol trunka teismo procesas arba kol nagrinėjamas administracinis ieškinys, jei Komisija iš valstybės narės ne vėliau kaip N + 3 metų sausio 31 d. gauna motyvuotą pranešimą. |
3. Vykstant teismo procesui ar nagrinėjant išmokų mokėjimo sustabdymo poveikį turintį administracinį ieškinį, 1 ar 2 dalyje nurodytas laikotarpis, kuriuo įsipareigojimai automatiškai panaikinami, sustabdomas su atitinkamais veiksmais susijusios sumos atžvilgiu, kol trunka teismo procesas arba kol nagrinėjamas administracinis ieškinys, jei Komisija iš valstybės narės ne vėliau kaip N + 4 metų sausio 31 d. gauna motyvuotą pranešimą. |
||||
4. Apskaičiuojant automatišką įsipareigojimų panaikinimą, nėra atsižvelgiama į: |
4. Apskaičiuojant automatišką įsipareigojimų panaikinimą, nėra atsižvelgiama į: |
||||
|
|
Paaiškinimas
Dėl programų ir institucinių lygmenų sudėtingumo reikia atstatyti N + 3.
COM(2018) 394 final
92 pakeitimas
Po 38 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį:
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
kadangi vis silpnėja gamintojų pozicija maisto tiekimo grandinėje, reikia sukurti sistemą, kurioje būtų derinami BŽŪP tikslai ir konkurencijos politika, kaip numatyta Sutarties 42 straipsnio nuostatose; |
Paaiškinimas
Turi būti laikomasi Sutarties 42 straipsnio nuostatų.
93 pakeitimas
Po 38 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį:
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
atsižvelgiant į didelį žemės ūkio produktų kainų svyravimą ir į per ankstesnes BŽŪP reformas įgyvendintų priemonių vertinimą, būtina peržiūrėti kovos su rinkos sutrikdymu priemones; |
Paaiškinimas
Dėl sektorių krizių labai susilpnėja ūkiai ir gamybos regionai. Taip pat mažėja žemės ūkio valdų, o jauni žmonės nesiryžta steigti ūkių. Būtina ištaisyti šią padėtį.
94 pakeitimas
Po 38 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį:
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
atsižvelgiant į vis didesnius žemės ūkio rinkų svyravimus ir vis netolygiau tarp gamintojų, perdirbėjų ir mažmenininkų paskirstomą pridėtinę vertę, būtina geriau nustatyti ir numatyti rinkos pokyčius. Sekant daugelyje sektorių sukurtų priemonių pavyzdžiu, sukuriamas kiekvieno Europos sektoriaus stebėjimo centras. Stebėjimo centrai analizuoja gamybos, importo ir eksporto apimtis, kainas, kainų skirtumus ir gamybos sąnaudas. Nustatę rinkos sutrikdymą, jie įspėja Europos Komisiją, kuri taiko gamybos reguliavimo priemones pusiausvyrai rinkoje atstatyti, kartu laikantis pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo sudarytų tarptautinių susitarimų įsipareigojimų, |
Paaiškinimas
Būtina turėti informaciją, kad būtų galima greitai ir veiksmingai reaguoti į rinkos sutrikimus ir sumažinti biudžeto išlaidas, kurios labai išauga, jei ES imasi veiksmų pavėluotai, kaip tai patvirtina nuo 2008 m. susidariusi padėtis pieno sektoriuje.
95 pakeitimas
1 straipsnio 4 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||||||||||
Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 iš dalies keičiamas taip: […] |
Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 iš dalies keičiamas taip: […] |
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||
[…] |
[…] |
Paaiškinimas
Pakeitimas atitinka Reglamento Nr. 2016/791 8 konstatuojamąją dalį: didesnė pagalba skiriama mažiau išsivysčiusiems regionams, mažosioms Egėjo jūros saloms ir atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jų ribotą žemės ūkio diversifikaciją ir į tai, kad dažnai juose neįmanoma gauti kai kurių produktų.
96 pakeitimas
119 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||
Privalomi duomenys |
Privalomi duomenys |
||||||||||||
1. „Ženklinant ir pateikiant VII priedo II dalies 1–11, 13, 15 ir 16 punktuose nurodytus Sąjungoje parduodamus arba eksportuojamus produktus, nurodomi šie privalomi duomenys:“; |
1. „Ženklinant ir pateikiant VII priedo II dalies 1–11, 13, 15 ir 16 punktuose nurodytus Sąjungoje parduodamus arba eksportuojamus produktus, nurodomi šie privalomi duomenys:“; |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
||||||||||||
|
|
Paaiškinimas
Kaip ir kitų maisto produktų atveju, vartotojai turi teisę į išsamesnį ženklinimą, visų pirma kalbant apie mitybos aspektą ir vyno gamybos metodus.
97 pakeitimas
152 straipsnio 1a dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||
Gamintojo organizacija |
Gamintojo organizacija |
||||
Nukrypstant nuo SESV 101 straipsnio 1 dalies, pagal šio straipsnio 1 dalį pripažinta gamintojų organizacija savo narių vardu gali planuoti visos ar dalies savo produkcijos gamybą, optimizuoti gamybos išlaidas, pateikti ją rinkai ir derėtis dėl žemės ūkio produktų tiekimo sutarčių. Pirmoje pastraipoje nurodyta veikla gali būti vykdoma: |
Pagal šio straipsnio 1 dalį pripažinta gamintojų organizacija savo narių vardu gali planuoti visos ar dalies savo produkcijos gamybą, optimizuoti gamybos išlaidas, pateikti ją rinkai ir derėtis dėl žemės ūkio produktų tiekimo sutarčių. Pirmoje pastraipoje nurodyta veikla gali būti vykdoma: |
||||
|
|
||||
|
|
Paaiškinimas
BŽŪP nustatytų organizacijų užduotims ir tikslams netaikomas SESV 101 straipsnis (Europos Sąjungos Teisingumo Teismo byla dėl salotinių trūkažolių). Todėl ši sakinio dalis nereikalinga.
98 pakeitimas
209 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
BŽŪP tikslams, ūkininkams ir jų asociacijoms taikomos išimtys |
BŽŪP tikslams, ūkininkams ir jų asociacijoms taikomos išimtys |
SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma šio reglamento 206 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, kurie būtini SESV 39 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. |
SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma šio reglamento 206 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, kurie būtini SESV 39 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. |
SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma ūkininkų, ūkininkų asociacijų ar tokių asociacijų susivienijimų arba pagal šio reglamento 152 arba 161 straipsnį pripažintų gamintojų organizacijų, arba pagal šio reglamento 156 straipsnį pripažintų gamintojų organizacijų asociacijų susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kurie susiję su žemės ūkio produktų gamyba ar prekyba jais arba bendros infrastruktūros naudojimu žemės ūkio produktams sandėliuoti, apdoroti ar perdirbti, nebent kiltų pavojus, kad nebus pasiekti SESV 39 straipsnyje nustatyti tikslai. |
SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma ūkininkų, ūkininkų asociacijų ar tokių asociacijų susivienijimų arba pagal šio reglamento 152 arba 161 straipsnį pripažintų gamintojų organizacijų, arba pagal šio reglamento 156 straipsnį pripažintų gamintojų organizacijų asociacijų susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kurie susiję su žemės ūkio produktų gamyba ar prekyba jais arba bendros infrastruktūros naudojimu žemės ūkio produktams sandėliuoti, apdoroti ar perdirbti, nebent kiltų pavojus, kad nebus pasiekti SESV 39 straipsnyje nustatyti tikslai. |
Ši dalis netaikoma susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kuriais nustatomas įsipareigojimas taikyti vienodą kainą arba užkertamas kelias konkurencijai. |
|
Paaiškinimas
Atsižvelgiant į siekį geriau paskirstyti pridėtinę vertę maisto grandinėje ir šiuo požiūriu stiprinti gamintojų ir jų asociacijų galias, svarbu, kad šios dalies nuostatos būtų taikomos deryboms dėl kainų.
99 pakeitimas
219 straipsnio 1 dalis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
Siekiant efektyviai ir veiksmingai reaguoti į rinkos sutrikdymo pavojų, kurį sukėlė didelis kainų kilimas arba kritimas vidaus ar išorės rinkose arba kiti įvykiai ir aplinkybės, smarkiai sutrikdantys ar galintys sutrikdyti rinką, jeigu tikėtina, kad tokia padėtis tęsis toliau arba jos pasekmės sunkės, Komisijai pagal 227 straipsnį suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais patvirtinti priemones, būtinas tokiai padėčiai rinkoje ištaisyti, laikantis pagal SESV sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose nustatytų prievolių, jeigu visos kitos pagal šį reglamentą galimos priemonės pasirodo esančios nepakankamos. |
Siekiant efektyviai ir veiksmingai reaguoti į rinkos sutrikdymo pavojų, kurį sukėlė didelis kainų kilimas arba kritimas vidaus ar išorės rinkose arba kiti įvykiai ir aplinkybės, smarkiai sutrikdantys ar galintys sutrikdyti rinką, jeigu tikėtina, kad tokia padėtis tęsis toliau arba jos pasekmės sunkės, Komisijai pagal 227 straipsnį suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais patvirtinti priemones, būtinas tokiai padėčiai rinkoje ištaisyti, laikantis pagal SESV sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose nustatytų prievolių, jeigu visos kitos pagal šį reglamentą galimos priemonės pasirodo esančios nepakankamos. |
Tais atvejais, kai kyla rinkos sutrikdymo pavojus, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir jei yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šios dalies pirmą pastraipą priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 228 straipsnyje numatyta tvarka. |
Tais atvejais, kai kyla rinkos sutrikdymo pavojus, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, ir jei yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šios dalies pirmą pastraipą priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 228 straipsnyje numatyta tvarka. |
Tos priežastys, dėl kurių privaloma skubėti, gali būti susijusios su poreikiu imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant išspręsti rinkos sutrikdymo problemą arba užkirsti kelią rinkos sutrikdymui, kai rinkos sutrikdymo pavojus kyla taip greitai ar netikėtai, kad būtina imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant veiksmingai ištaisyti padėtį, arba kai veiksmais būtų neleista, kad toks rinkos sutrikdymo pavojus atsirastų, kad jis tęstųsi arba virstų gilesniu ar ilgiau trunkančiu sutrikdymu, arba kai atidėjus neatidėliotinus veiksmus kiltų rinkos sutrikdymo atsiradimo ar padidėjimo pavojus arba padidėtų priemonių, kurios vėliau būtų būtinos pavojui pašalinti arba sutrikdymo problemai išspręsti, apimtis, arba toks atidėjimas pakenktų gamybai ar rinkos sąlygoms. |
Tos priežastys, dėl kurių privaloma skubėti, gali būti susijusios su poreikiu imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant išspręsti rinkos sutrikdymo problemą arba užkirsti kelią rinkos sutrikdymui, kai rinkos sutrikdymo pavojus kyla taip greitai ar netikėtai, kad būtina imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant veiksmingai ištaisyti padėtį, arba kai veiksmais būtų neleista, kad toks rinkos sutrikdymo pavojus atsirastų, kad jis tęstųsi arba virstų gilesniu ar ilgiau trunkančiu sutrikdymu, arba kai atidėjus neatidėliotinus veiksmus kiltų rinkos sutrikdymo atsiradimo ar padidėjimo pavojus arba padidėtų priemonių, kurios vėliau būtų būtinos pavojui pašalinti arba sutrikdymo problemai išspręsti, apimtis, arba toks atidėjimas pakenktų gamybai ar rinkos sąlygoms. |
Tokiomis priemonėmis tiek, kiek būtina, ir tokiam laikui, kuris būtinas, kad būtų išspręsta rinkos sutrikdymo problema arba pašalintas jos pavojus, galima išplėsti arba pakeisti kitų šiame reglamente numatytų priemonių taikymo sritį, trukmę ar kitus aspektus, numatyti eksporto grąžinamąsias išmokas arba visiškai ar iš dalies sustabdyti importo muitų taikymą, įskaitant, jei reikia, tam tikriems kiekiams ar laikotarpiams. |
Tokiomis priemonėmis tiek, kiek būtina, ir tokiam laikui, kuris būtinas, kad būtų išspręsta rinkos sutrikdymo problema arba pašalintas jos pavojus, galima išplėsti arba pakeisti kitų šiame reglamente numatytų priemonių taikymo sritį, trukmę ar kitus aspektus, arba visiškai ar iš dalies sustabdyti importo muitų taikymą, įskaitant, jei reikia, tam tikriems kiekiams ar laikotarpiams. |
Paaiškinimas
Pagalba trečiųjų šalių eksportui nėra priimtina ir mokesčių mokėtojams kainuoja daug daugiau nei krizių prevencija.
100 pakeitimas
Naujas punktas po 219 straipsnio 4 dalies
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||||
|
Kai rinkos kaina tampa mažesnė už tam tikrą lanksčią ribą, kuri yra indeksuojama pagal vidutines gamybos sąnaudas ir kurią nustato atitinkamo sektoriaus Europos rinkos stebėjimo centras, Europos Komisija, atsižvelgdama į padėtį rinkoje ir susijusiame sektoriuje, skiria paramą atitinkamo sektoriaus gamintojams, kurie per nustatytą laikotarpį savanoriškai sumažina savo tiekimą, palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu.
|
Paaiškinimas
Sutrikus rinkai, ES reikia gamybos apimtis reguliuojančių priemonių, kurios leistų greitai ir veiksmingai reaguoti, nedaug kainuotų ES biudžetui, leistų gamintojams išvengti nuostolingų pardavimų, pragyventi iš savo darbo, taigi ir didinti sektoriaus patrauklumą jaunimui.
101 pakeitimas
226 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||||||||
|
Veiklos peržiūros planas 1. Komisija parengia veiklos rezultatų planą, kuriuo remdamasi galėtų pristatyti, stebėti ir vertinti krizių valdymo plano rezultatus jo įgyvendinimo metu. 2. Veiklos peržiūros plane pateikiama ši informacija:
3 Veiklos peržiūros planu siekiama:
|
Paaiškinimas
Komisija turėtų apibrėžti savo strategiją kilus krizėms, kad ji galėtų būti laikoma atskaitinga Parlamentui ir Tarybai. Šios strategijos išaiškinimas yra labai svarbi išankstinė sąlyga, kad valstybės narės galėtų savo ruožtu nustatyti savo prioritetus.
102 pakeitimas
226 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
|
Krizių valdymo planas 1. Komisija parengia krizių valdymo planą, siekiant įgyvendinti EŽŪGF finansuojamą Sąjungos pagalbą, kad būtų visapusiškai įgyvendinti BŽŪP tikslai, nustatyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnyje, ypač rinkos stabilizavimo tikslas. 2. Remdamasi ataskaita, kurioje nurodytos 225 straipsnio c punkte nurodytos krizės rūšys, ir vertinimo darbu, atliktu visų pirma pirmajame BŽŪP ramstyje, Komisija turi nustatyti intervencijos strategiją kiekvienos rūšies krizei. Turi būti atlikta šiame reglamente nustatytos kiekvienos rinkos valdymo priemonės SSGG analizė, siekiant nustatyti galimą sąveiką tarp šių priemonių. 3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 227 straipsnį, siekiant nustatyti kiekybines siektinas reikšmes ir tarpines reikšmes, kad šiame reglamente nustatytos priemonės padėtų siekti SESV 39 straipsnyje nurodytų tikslų. Komisija iki 2020 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai krizių valdymo plano projektą. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turi pateikti Komisijai BŽŪP strateginius planus. 4. Krizių valdymo planas apima laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d., įtraukiant nuostatą dėl laikotarpio vidurio peržiūros, kuri nustatyta 2024 m. birželio 30 d., kai jos visapusiškas nuoseklumas su valstybių narių strateginiais planais bus optimalus, siekiant veiksmingesnio viešųjų lėšų naudojimo ir didesnės vertės Sąjungai. |
Paaiškinimas
Komisija turėtų apibrėžti savo strategiją kilus krizėms, kad ji galėtų būti laikoma atskaitinga Parlamentui ir Tarybai. Šios strategijos išaiškinimas yra labai svarbi išankstinė sąlyga, kad valstybės narės galėtų savo ruožtu nustatyti savo prioritetus.
103 pakeitimas
4 straipsnis
Europos Komisijos siūlomas tekstas |
RK pakeitimas |
||||||||||||
Reglamento (ES) Nr. 228/2013 pakeitimai |
Reglamento (ES) Nr. 228/2013 pakeitimai |
||||||||||||
30 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |
30 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: |
||||||||||||
„2. Kiekvienais finansiniais metais Sąjunga finansuoja III ir IV skyriuose nurodytas priemones neviršydama tokios maksimalios metinės sumos: |
„2. Kiekvienais finansiniais metais Sąjunga finansuoja III ir IV skyriuose nurodytas priemones neviršydama tokios maksimalios metinės sumos: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
3. Sumos, kiekvienais finansiniais metais skiriamos III skyriuje nurodytoms priemonėms finansuoti, negali viršyti: |
3. Sumos, kiekvienais finansiniais metais skiriamos III skyriuje nurodytoms priemonėms finansuoti, negali viršyti: |
||||||||||||
|
|
||||||||||||
[…] |
[…] |
Paaiškinimas
Nepriimtina atokiausiems regionams ir saloms skirtoms programoms (POSEI) skiriamas lėšas sumažti 3,9 %, nepaisant teigiamų šios iniciatyvos įvertinimų ir Europos Komisijos prisiimto įsipareigojimo išlaikyti finansavimo lygį. Būtina atokiausiuose regionuose išlaikyti bent jau tą patį biudžeto asignavimą, koks yra dabartiniu programavimo laikotarpiu.
II. POLITINĖS REKOMENDACIJOS
EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS
1. |
ragina ES imtis veiksmų, kad bendra BŽŪP taptų konkurencinga, modernia, teisinga, tvaria ir solidaria žemės ūkio politika, kuri būtų naudinga ūkininkams, teritorijoms, vartotojams ir piliečiams; |
2. |
pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad BŽŪP būtų tinkamai finansuojama, todėl prieštarauja ES finansavimo BŽŪP po 2020 m. mažinimui; mano, kad, jei BŽŪP biudžetas bus sumažintas, reikėtų jį panaudoti teisingiau paskirstant tiesiogines išmokas; |
3. |
nepritaria pasiūlymui 28 % sumažinti kaimo plėtrai skirtą biudžetą, nes tai prieštarauja ES teritorinės sanglaudos tikslui; |
4. |
prašo vėl įtraukti EŽŪFKP į bendrą strateginę programą; |
5. |
pakartoja, kad reikia tvirtesnės sinergijos tarp ERPF, ESF, EŽŪFKP, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas inovacijoms ir skatinti kurti žemės ūkyje novatoriškas gamybos grandines; |
6. |
rekomenduoja patvirtinti kaimo plėtros ir priemiesčių darbotvarkę ir padidinti bendrą kaimo plėtros fondą, kad visų sričių ES politika padėtų įgyvendinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus; pabrėžia BŽŪP, kaip politikos, kuri padeda išlaikyti gyventojus kaimo vietovėse, vaidmenį; |
7. |
mano, kad pernelyg didelės kompetencijos perdavimas valstybėms narėms joms pavedant rengti nacionalinius strateginius planus, gali privesti prie pakartotinio BŽŪP nacionalizavimo ir konkurencijos iškraipymų. Būtinas didesnis lankstumas siekiant užtikrinti teritorinį požiūrį, tenkinant konkrečius žemės ūkio paskirties žemių poreikius ir atsižvelgiant į šių žemių ypatumus; |
8. |
ragina į reglamentą įtraukti nacionaliniams strateginiams planams skirtus bendrus kiekybiškai apibrėžtus ir įvertinamus Europos tikslus; |
9. |
prašo regionams suteikti svarbų vaidmenį valdant strateginius planus, ypač susijusius su antruoju ramsčiu; |
10. |
primena, kad rinkų reguliavimas yra veiksmingesnis ir mažiau kainuoja, nei a posteriori taikomos priemonės; |
11. |
prašo sukurti savanoriškai taikomas krizių valdymo priemones, grindžiamas gamybos apimties valdymu; |
12. |
prašo sukurti sektorių veiksmų programas Europos, o ne valstybių narių lygmeniu siekiant išvengti iškraipymų tarp valstybių narių ir sektorių; |
13. |
prašo nustatyti griežtus ES kriterijus, kad valstybės narės galėtų apibrėžti aktyvaus ūkininko sąvoką; |
14. |
siūlo kuo greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2027 m. pasiekti visišką valstybių narių tiesioginių išmokų konvergenciją; |
15. |
siūlo laipsniškai didinti vidaus konvergenciją šalyse ir regionuose, kuriuose ji dar nepasiekta, pirmenybę teikiant nepalankioje padėtyje esantiems regionams, kad iki 2026 m. būtų pasiekta visiška konvergencija; |
16. |
remia pasiūlymą nustatyti tiesioginių išmokų viršutines ribas ir siūlo atsižvelgti į ne daugiau kaip 50 % išlaidų tik darbuotojams siekiant užtikrinti viršutinės ribos veiksmingumą ir kartu atsižvelgti į užimtumą; |
17. |
pritaria tam, kad būtų taikoma privaloma perskirstymo išmoka ir siūlo padidinti jos taikymo aprėptį, t. y. skiriant ne mažiau kaip 30 % pirmojo ramsčio lėšų; |
18. |
kadangi sunku pritraukti jaunimą rinktis ūkininko profesiją, siūlo nustatyti prievolę valstybėms narėms skirti priemoką jauniesiems ūkininkams; |
19. |
siūlo išlaikyti 13 % viršutinę ribą (+ 2 % už baltymingus augalus) susietosioms išmokoms skirto nacionalinio finansinio paketo, siekiant sustabdyti žemės ūkio veiklos nutraukimą kaimo vietovėse, gerinti apsirūpinimą maistu ES, priemonę taikyti tik tvariai gamybai ir tvariems gamybos metodams ir jos netaikyti iš žemės ūkio žaliavų gaminamų degalų gamybai ir kai kuriai kitai neprioritetinei produkcijai; |
20. |
siūlo nustatyti prievolę valstybėms narėms skirti konkrečią paramą smulkiesiems ūkininkams, pakoreguoti smulkiojo ūkininko apibrėžtį, nustatyti paramos sumą ir paramos finansinį paketą; |
21. |
teigiamai vertina tai, kad paramos sąlygos būtų taikomos visoms bazinėms išmokoms ir būtų išplėstos įtraukiant metinę sėjomainą; |
22. |
ragina į paramos sąlygas taip pat įtraukti reikalavimą gerbti žemės ūkio darbuotojų teises ir laikytis teisės aktų dėl gyvūnų gerovės; |
23. |
siūlo sugrąžinti reikalavimą, kad kiekviename ūkyje būtų ne mažiau kaip 7 % ekologiniu požiūriu svarbios žemės, priskiriamos negamybiniams plotams; |
24. |
pritaria ekologinių sistemų principui ir siūlo tam skirti bent 30 % nacionalinio išmokoms skirto biudžeto; |
25. |
siūlo pagal kiekvieną nacionalinį strateginį planą ne mažiau kaip 40 % BŽŪP bendro finansinio paketo skirti su klimatu ir aplinka susijusiems tikslams siekti; |
26. |
tikisi, kad bus paliktos dabartinės bendro finansavimo normos pagal antrąjį ramstį nustatant 80 % dalį šioms trims priemonėms: agrarinės aplinkosaugos priemonei, ekologiniam ūkininkavimui, „Natura 2000“ ir bendradarbiavimo priemonėms; |
27. |
nepritaria perkėlimams iš antrojo į pirmąjį ramstį, nes tai prieštarauja kaimo teritorijų interesams, tačiau pritaria atvirkštiniams perkėlimams; |
28. |
ragina Komisiją sukurti visapusiškai veikiančią stebėsenos sistemą, skirtą reguliariai rinkti atnaujintus išmatuotus duomenis apie pesticidų likučius aplinkoje (visų pirma dirvožemyje ir vandenyje), galbūt remiantis sėkminga patirtimi, susijusia su statistinių duomenų apie žemės dangą ir žemės naudojimą rinkimo sistema (LUCAS); |
29. |
mano, kad pajamų draudimas yra brangi, smulkiems ir vidutiniams ūkiams nelabai pritaikyta priemonė, negalinti pakeisti rinkų reguliavimo ir paramos perėjimui prie atsparesnių ir labiau savarankiškų gamybos sistemų; |
30. |
siūlo, kad skiriant dotacijas investicijoms, kurioms sunaudojama didelė dalis antrojo ramsčio biudžeto, būtų atsižvelgiama į poveikio aplinkai vertinimą ir jų suma neviršytų 10 % antrojo ramsčio biudžeto; |
31. |
siūlo nustatyti, kad žemės ūkio veiklos išsaugojimui mažiau palankiose ūkininkauti ir kliūčių turinčiose vietovėse kompensacinės išmokos už nuolatines gamtines kliūtis būtų privalomos valstybėms narėms, kurios ją gali taikyti; |
32. |
pritaria, kad ir toliau būtų išlaikyta žemiausia 5 % riba, taikoma Leader programoms, kurios sudaro sąlygas plėtoti vietos ir regionų valdžios institucijų iniciatyvas; |
33. |
siūlo įpareigoti valstybes nares įtraukti į savo kaimo plėtros programas priemones trumposioms tiekimo grandinėms, viešajam maitinimui, kuriam naudojami ekologiški vietos produktai, kokybės ženklą turinčioms tiekimo grandinėms, ūkininkavimui kalnuotose vietovėse, ekologinio ūkininkavimo, agroekologijos ir agrarinės miškininkystės mokymams; |
34. |
siūlo mokslinių tyrimų programoje „Horizontas 2020“ ir ją pratęsiančioje programoje pirmenybę žemės ūkio mokslinių tyrimų srityje teikti agroekologinės ir agrarinės miškininkystės gamybos metodams ir remti mokslinius tyrimus, kuriuose dalyvautų mokslininkai ir ūkininkai; |
35. |
taip pat rekomenduoja skatinti socialines ir ekonomines inovacijas propaguojant pažangiųjų kaimų iniciatyvą. |
2018 m. gruodžio 5 d., Briuselis
Europos regionų komiteto pirmininkas
Karl-Heinz LAMBERTZ
(1) 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantis bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).
(2) 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).
(1) 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantis bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).
(2) 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).