EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017BP1608
Resolution (EU, Euratom) 2017/1608 of the European Parliament of 27 April 2017 on the Court of Auditors' special reports in the context of the 2015 Commission discharge
2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija (ES, Euratomas) 2017/1608 dėl Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų vykdant Komisijos 2015 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą
2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija (ES, Euratomas) 2017/1608 dėl Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų vykdant Komisijos 2015 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą
OL L 252, 2017 9 29, p. 66–100
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
29.9.2017 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 252/66 |
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA (ES, Euratomas) 2017/1608
2017 m. balandžio 27 d.
dėl Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų vykdant Komisijos 2015 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą
EUROPOS PARLAMENTAS,
— |
atsižvelgdamas į specialiąsias Audito Rūmų ataskaitas, parengtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, |
— |
atsižvelgdamas į 2015 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (1), |
— |
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2015 finansinių metų konsoliduotas metines ataskaitas (COM(2016) 475 – C8-0338/2016) (2), |
— |
atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2015 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (3), |
— |
atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą 2015 finansinių metų sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą (4), |
— |
atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. sprendimą dėl 2015 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija (5), ir į savo rezoliuciją su pastabomis, kuri yra neatskiriama to sprendimo dalis, |
— |
atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė 2015 finansinių metų biudžetą (05876/2017 – C8-0037/2017), |
— |
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317, 318 ir 319 straipsnius, |
— |
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
— |
atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), ypač į jo 62, 164, 165 ir 166 straipsnius, |
— |
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 straipsnį ir IV priedą, |
— |
atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0160/2017), |
A. |
kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalį Komisija vykdo biudžetą ir vadovauja programoms ir kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnį ji vykdo biudžetą bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, savo atsakomybe ir atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus; |
B. |
kadangi specialiosiose Audito Rūmų ataskaitose pateikiama informacija svarbiais klausimais, susijusiais su lėšų panaudojimu, todėl šios ataskaitos yra naudingos Parlamentui atliekant biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos vaidmenį; |
C. |
kadangi Parlamento pastabos dėl Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų sudaro neatskiriamą minėto 2017 m. balandžio 27 d. Parlamento sprendimo dėl Europos Sąjungos 2015 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija, dalį; |
I dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 18/2015 „Sunkumų patyrusioms šalims suteikta finansinė parama“
1. |
atkreipia dėmesį į Audito Rūmų specialiosios ataskaitos išvadas ir rekomendacijas; |
2. |
palankiai vertina pirmąją Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl ekonomikos valdymo Sąjungoje ir laukia kitų ataskaitų, kurios bus paskelbtos ateinančiais metais; |
3. |
apgailestauja, kad Audito Rūmai į šią ataskaitą neįtraukė visų valstybių narių, gavusių finansinę paramą nuo finansų krizės pradžios, įskaitant Graikijai skirtą programą, nes tuomet būtų galima lengviau atlikti palyginimą; |
4. |
vis dėlto palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai parengs atskirą specialiąją ataskaitą dėl Graikijos; ragina Audito Rūmus palyginti abiejų specialiųjų ataskaitų rezultatus ir visų pirma atsižvelgti į Parlamento pasiūlymus, susijusius su ataskaita dėl Graikijos, įskaitant vidutinės trukmės ir ilgos trukmės laikotarpių rezultatus (t. y. dabartinės diskusijos dėl galimo skolos naštos mažinimo); |
5. |
ragina Audito Rūmus toliau stiprinti šioje srityje savo žmogiškuosius išteklius ir ekspertines žinias siekiant gerinti savo darbo kokybę; be to, ragina Audito Rūmus visiškai atsižvelgti į išorės ekspertų ataskaitas, kurias atlikti Audito Rūmai paprašė tam, kad galėtų jomis remtis atlikdami auditą; |
6. |
atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai atliko auditą, kuris apsiribojo labai trumpalaikiu ir konkrečiu finansinės paramos teikimo veiksmų planu, dėl kurio nusprendė Taryba, neatsižvelgdama į kitus galimus fiskalinio disbalanso mažinimo sprendimus, dėl kurių jau vyko viešos bei akademinės diskusijos, kaip antai valstybės skolos paskirstymas tarpusavyje arba skolos naštos mažinimas; |
7. |
apgailestauja, kad ataskaitoje dėmesys skiriamas tik paramos valdymui, bet neanalizuojamas ir neginčijamas programos turinys ir suderėtos finansinės paramos teikimo sąlygos; |
8. |
atkreipia dėmesį į tai, kad konkrečios Sąjungos politinio lygmens priemonės ir pagrindiniai programų ypatumai aprašyti tik specialiojoje ataskaitoje; skatina Audito Rūmus išnagrinėti, ar priimtos priemonės buvo tinkamos atsižvelgiant į programų tikslus ir kaip jos derėjo platesniame politikos kontekste ir su ilgalaikiais tikslais, įskaitant strategiją „Europa 2020“; |
9. |
atkreipia dėmesį į tai, jog finansinės paramos programomis buvo siekiama, kad remiamos šalys grįžtų į finansų rinkas, pasiektų viešųjų finansų tvarumą, kad vėl augtų jų ekonomika ir mažėtų nedarbas; apgailestauja, kad Audito Rūmai savo išvadose nevisapusiškai išnagrinėjo, kaip programos rezultatai atitiko šiuos tikslus; |
10. |
pažymi, kad Audito Rūmai savo išvadose daugiausia dėmesio skyrė Komisijai, kaip finansinės paramos valdytojai, tačiau mano, kad siekiant geriau suvokti padėtį daugiau dėmesio reikėjo skirti Tarptautiniam valiutos fondui ir Europos Centriniam Bankui, kurie nuo pradžių palaikė Komisiją rengiant programas ir stebint, kaip jos įgyvendinamos; |
11. |
pritaria Komisijos nuomonei, kad buvo nepakankamai įvertintas Tarybos ir kitų partnerių vaidmuo kuriant ir valdant programą; prašo Audito Rūmų ir Komisijos išanalizuoti Tarybos priimtų priemonių tinkamumą ir Europos Centrinio Banko vaidmenį bei nustatyti, ar jie padėjo siekti programos ir Sąjungos tikslų, be kita ko, ar padėjo laipsniškai likviduoti ekonomikos krizę, sukurti daugiau darbo vietų ir skatinti ekonomikos augimą; |
12. |
apgailestauja, kad partneriai ne visada dalijosi su Komisija visa turima informacija, todėl derybų grupės veikloje atsirado nesklandumų; primygtinai ragina Komisiją parengti oficialius susitarimus su partneriais siekiant turėti galimybę laiku gauti visą turimą informaciją ir taip ateityje išvengti tokių problemų; |
13. |
pabrėžia, kad įgyvendinant kai kurias programose nurodytas reformas (pvz., darbo rinkų reformą) konkurencingumas gali padidėti tik po labai ilgo laiko, o įgyvendinant paramos programas dažniausiai siekiama skubesnių trumpalaikių rezultatų; |
14. |
atkreipia dėmesį į tai, kad kuriant programas (darbo rinkų reformų, pensijų ir nedarbo sistemų, vietos subjektų skaičiaus mažinimo ir kt.) daugiausia buvo atsižvelgta į išlaidas, taip pat į valstybinėms programoms skirto biudžeto sumažinimą; supranta, kad šiuo biudžeto sumažinimu siekta reformuoti remiamų šalių finansų rinkas; |
15. |
primygtinai ragina Tarybą, siekiant sumažinti poveikį gyventojams, nepageidaujamą poveikį vidaus paklausai ir krizės išlaidų nacionalizavimui, atidžiai peržiūrėti finansinės paramos priemonių, taikytinų įgyvendinant būsimas programas, rinkinį; |
16. |
pabrėžia, kad finansinė parama sunkumų patyrusioms valstybėms narėms buvo teikiama iš kapitalo rinkose pasiskolintų paskolų lėšų, kaip garantiją naudojant Sąjungos biudžetą; mano, kad įgyvendinant šias programas buvo nepakankamai įvertintas Parlamento, kaip biudžeto valdymo institucijos, vaidmuo, todėl dar labiau sumažėjo suteiktos finansinės paramos demokratinis teisėtumas; |
17. |
primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas aktyviau dalyvautų rengiant finansinės paramos programas, kai rizikuojama Sąjungos biudžetu; |
18. |
mano, kad svarbu išnagrinėti, koks yra Europos Centrinio Banko vaidmuo netiesiogiai padedant valstybėms narėms siekti savo tikslų ir plačiau remiant Sąjungos finansų struktūrą tuo metu, kai įgyvendinamos finansinės programos; |
19. |
mano, kad krizės pradžioje buvo sunku numatyti tam tikro staigaus disbalanso, turėjusio pražūtingų padarinių kai kuriose valstybėse narėse, atsiradimą; pabrėžia, kad sunku buvo numatyti 2007–2008 m. precedento neturinčios pasaulinės finansų krizės mastą ir pobūdį; |
20. |
pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad buvo skirta nepakankamai dėmesio padėties prieš krizę stebėsenos teisinei sistemai tam, kad sunkios ekonomikos krizės metu būtų galima nustatyti su tuometine fiskaline būkle susijusią riziką; |
21. |
palankiai vertina tai, kad teisės aktų leidėjai patvirtino šešių dokumentų ir dviejų dokumentų rinkinius, parengtus reaguojant į finansų krizę ir skirtus per krizę atskleistiems priežiūros sistemos trūkumams pašalinti; vis dėlto mano, kad pastaraisiais metais įgyvendinta Sąjungos ekonomikos valdymo sistemos reforma nevisiškai likvidavo krizę, ir ragina Komisiją toliau analizuoti naujosios sistemos stipriąsias ir silpnąsias puses, palyginti su kitomis panašaus ekonomikos išsivystymo šalių (t. y. JAV, Japonijos ir kitų EBPO šalių) sistemomis, taip pat prireikus siūlyti naujas reformas; |
22. |
ragina Komisiją įgyvendinti Audito Rūmų rekomendaciją toliau gerinti savo makroekonominių ir fiskalinių prognozių kokybę; |
23. |
atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad Komisija sudėtingu laikmečiu nustatė apribojimus ir įgijo šiek tiek patirties įgyvendinant finansinės paramos programų valdymo ex novo įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, šie rezultatai gali būti laikomi laimėjimu; |
24. |
palankiai vertina sprendimą, kad už finansinės paramos valdymą turi būti atsakinga Komisija, o ne kiti finansiniai partneriai, kuriuo sudaromos sąlygos pritaikyti paramą atsižvelgiant į valstybių narių ypatumus ir atsakomybę; |
25. |
mano, kad, nors valstybės narės turėtų būti traktuojamos vienodai, taip pat būtina užtikrinti lankstumą siekiant pritaikyti ir koreguoti programas bei reformas atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes; mano, kad būsimų Komisijos programų ir Audito Rūmų ataskaitų atvejais reikėtų nustatyti ir nuo nacionalinių hipotetinių darbotvarkių atskirti vien Sąjungos priemonių įgyvendinimą; |
26. |
atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabą dėl sunkumų, su kuriais susidūrė Komisija, atsekdama informaciją, ir kad jai vykdant veiklą nebuvo siekta retrospektyviai įvertinti priimtus sprendimus; |
27. |
pabrėžia, kad ankstyvuoju programų įgyvendinimo etapu Komisija vykdė veiklą sudėtingu laikmečiu ir patyrė politinį spaudimą dėl neapibrėžtos rizikos, kuri kėlė grėsmę visos finansų sistemos stabilumui su nenuspėjamais padariniais ekonomikai; |
28. |
mano, kad Komisija, nors ir neturėjo ankstesnės finansinės paramos valdymo patirties, jos įgijo veikdama ir sugebėjo gana sparčiai ir tinkamai įgyvendinti tas programas bei patobulinti vėlesnių programų valdymą; |
29. |
pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms, kad Komisija turėtų toliau nagrinėti pagrindinius šalių koregavimo aspektus, tačiau taip pat turėtų palyginti ekonomines prognozes, įskaitant būsto rinkos ir valstybinių bei privačių nacionalinių skolų srityje; primygtinai ragina visas valstybes nares sistemingai ir reguliariai Komisijai teikti atitinkamus duomenis; |
30. |
mano, kad laikotarpiu nuo pirmosios Sąjungos programos įgyvendinimo pradžios iki Audito Rūmų analizės pabaigos reikėtų suteikti galimybę įtraukti patobulintas rekomendacijas dėl programos pagerinimo ir rezultatų, kurios būtų naudingos būsimoms programoms ir kurios būtų parengtos vykstant tarpinstituciniam ir Audito Rūmų ir Komisijos „rungimosi“ dialogui; |
31. |
mano, kad, siekiant skaidrumo, geresnio piliečių informavimo ir bendravimo su jais, Komisijos atsakymai ir Audito Rūmų nuomonė turėtų būti pateikti dviejose skiltyse tam, kad būtų galima palyginti požiūrius, kaip tai padaryta Audito Rūmų metinėje ataskaitoje; |
32. |
atsižvelgdamas į šiose naujose ataskaitose dėl Sąjungos finansų valdymo pateiktos informacijos opumą, rekomenduoja, kad rengiant pranešimus spaudai ir kitus pranešimus būtų atidžiai atsižvelgiama į Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas; |
II dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 19/2015 „Būtina labiau atsižvelgti į rezultatus, siekiant pagerinti techninės pagalbos Graikijai teikimą“
33. |
pažymi, kad šiuo metu, kai rengiama ši rezoliucija, Komisija jau yra pateikusi savo pasiūlymą dėl struktūrinių reformų rėmimo programos (SRRP) sudarymo; palankiai vertina tai, kad Komisija neabejotinai atsižvelgė į Audito Rūmų rekomendacijas, ir tikisi, kad SRRP taps patikima techninės pagalbos priemone, grindžiama patirtimi, kurią įgijo Graikijos reikalų darbo grupė; |
34. |
yra susirūpinęs, kad dėl ad hoc ir greito darbo grupės įsteigimo radosi tam tikrų jos veikimo problemų; ragina išsamiai įvertinti padėtį vietoje ir suformuluoti glaustą laipsnišką veiksmų planą, kuris būtų privalomas pirminis etapas naudojantis visais techninės pagalbos projektais; prašo, kad Komisija, įgyvendindama tolesnes savo techninės pagalbos programas, taikytų geriau suplanuotą metodą, pagal kurį, be kita ko, būtų nustatyta įgaliojimų trukmė su pradžios ir pabaigos datomis; |
35. |
pabrėžia, kad šiuo tikslu numatytas biudžetas – tai būtina sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti techninės pagalbos programą išlaidų planavimo ir jų racionalizavimo aspektais, taip išvengiant skirtingų kontrolės lygių ir skirtingų privalomų laikytis taisyklių, taikomų atskiroms biudžeto eilutėms; |
36. |
pažymi, kad darbo grupė valdė įspūdingą projektų, kuriuose dalyvavo įvairios organizacijos partnerės, skaičių; mano, kad techninės pagalbos poveikis galėjo būti didesnis, jei būtų racionalizuotos programos, apribotas organizacijų partnerių skaičius ir projektų apimtis siekiant kuo labiau sumažinti administracinio koordinavimo veiksmus ir padidinti veiksmingumą; |
37. |
apgailestauja, kad pagalbą gaunanti valstybė narė ir darbo grupė neteikė Komisijai reguliarių veiklos ataskaitų; pažymi, kad Komisija turėtų primygtinai reikalauti kas ketvirtį ir pernelyg nevėluojant jai teikti veiklos ataskaitas ir išsamią galutinę ataskaitą ex post vertinimo forma per pagrįstą laikotarpį po to, kai Graikijos reikalų darbo grupė užbaigs savo darbą; prašo, kad Komisija sistemingai stebėtų techninės pagalbos įgyvendinimą tam, kad ją būtų galima koreguoti ir labiau orientuoti į rezultatus; taip pat prašo, kad į įvairias techninės pagalbos ir Graikijos reikalų darbo grupės ataskaitas būtų įtraukti apskaitos duomenys apie tai, kaip ir kur konkrečiai buvo panaudotos vadinamojo Graikijos gelbėjimo valstybės lėšomis lėšos; |
38. |
ragina Komisiją, Parlamentą ir Tarybą pasinaudoti diskusijomis dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos kaip galimybe persvarstyti šios srities lyderių gerąją praktiką; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu nustatyti sistemą, pagal kurią ekspertai būtų samdomi tiesiogiai iš valstybių narių, ir tokiu būdu, apeinant nacionalines agentūras, išvengti papildomo sudėtingumo ir administracinės naštos; |
39. |
prašo valstybių narių labiau įsipareigoti: veiklos rezultatais grindžiamas požiūris sudarytų galimybes Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams, naudojantis savo atitinkamais biudžeto priežiūros komitetais, atlikti aktyvesnį pagalbinį vaidmenį; |
III dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 21/2015 „Rizikos, susijusios su Sąjungos plėtros ir bendradarbiavimo veiklai taikomu į rezultatus orientuotu metodu, apžvalga“
40. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir toliau pateikia savo pastabas ir rekomendacijas; |
41. |
pripažįsta, kad Komisija įtraukė rizikos analizę į savo išorės operacijų, vykdomų sudėtingoje ir nestabilioje aplinkoje, kurioje galima įvairiausio pobūdžio rizika, skirtingas valstybių partnerių išsivystymo lygis ir valdymo sistemos, administravimą; |
42. |
ypač palankiai vertina Audito Rūmų rekomendaciją Komisijai tinkamiau vartoti su ilgalaikiais rezultatais susijusią terminologiją (išdirbis, rezultatai ir poveikis) ir pabrėžia, kad prieš priimant bet kokį sprendimą dėl įvairių projektų finansavimo svarbu nustatyti iš tiesų konkrečius, išmatuojamus, pasiekiamus, realius, per nustatytą laiką įvykdytinus (angl. SMART) tikslus; |
43. |
pabrėžia, kad reikia skirti papildomo dėmesio siekiant nustatyti pasiekiamus ir realius tikslus tam, kad būtų išvengta atvejų, kai šalys partnerės pasiekia pirminius tikslus, tačiau nepasiekia ženklių rezultatų vystymosi srityje; |
44. |
mano, kad būtina liautis daug dėmesio skirti biudžeto apimčiai, tarsi tai būtų vienintelis valdymo tikslas, nes tai gali būti žalinga patikimo finansų valdymo principo ir rezultatų siekimo atžvilgiais; |
45. |
primena, kad reguliari didelės rizikos veiksnių (išorinių, finansinių ir veiklos) stebėsena ir planavimas bei jų kiekybinis vertinimas nuo nustatymo iki įgyvendinimo etapų yra būtina sąlyga ne tik siekiant gero finansų valdymo ir kokybiškų išlaidų, bet ir siekiant užtikrinti Sąjungos intervencinių priemonių patikimumą, tvarumą ir gerą vardą; mano, kad nustačius veiklos ir šalių rizikos profilius, taip pat lengviau tampa kurti skubaus rizikos švelninimo strategiją, jei padėtis šalyje partnerėje blogėja; |
46. |
pabrėžia, kad reikia reguliariai pritaikyti kontrolės aplinką ir rizikos valdymo funkcijas taip, kad būtų atsižvelgiama į atsirandančias naujų rūšių pagalbos priemones ir įstaigas, kaip antai suderintas finansavimas, patikos fondai ir finansinės partnerystės su kitomis tarptautinėmis institucijomis; |
47. |
pakartoja nuomonę, kad reikia nustatyti naują pusiausvyrą tarp lėšų įsisavinimo, atitikties ir veiklos rezultatų ir šią pusiausvyrą būtina atspindėti operacijų valdyme; |
48. |
mano, kad šalių partnerių pajėgumų, valdymo sistemų ir atsakomybės kūrimas taip pat yra svarbus būdas sisteminei rizikai švelninti siekiant skatinti palankią aplinką, kurioje fondams sudaroma galimybė pasiekti jų planuotus tikslus ir reaguoti į ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo (angl. 3 Es) reikalavimus; |
49. |
taip pat mano, kad būtina stiprinti dialogą politikos klausimais bei politikos sričių dialogą, pagalbos teikimo sąlygas ir loginės grandinės modelį, siekiant užtikrinti sprendimų ir būtinų išankstinių mokėjimų arba išmokų sąlygų darną finansuojant susitarimus aiškiai susiejant mokėjimus su veiksmų įgyvendinimu ir rezultatais, taip pat su pasirinktų tikslų ir rodiklių tinkamumu; |
50. |
ypač bendro finansavimo arba kelių paramos teikėjų atvejais ragina tarptautines institucijas:
|
51. |
ragina Komisiją, atsižvelgiant į visą sprendimų priėmimo procese įgytą patirtį, užtikrinti, kad vertinimų ir politikos formavimo ryšys būtų veiksmingas; |
52. |
primena, kad trukdymas vykdyti veiklos rezultatų stebėseną ir rezultatų vertinimą yra žalingas viešojo sektoriaus atskaitomybei ir išsamiam politikos formuotojų informavimui; |
IV dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 23/2015 „Vandens kokybė Dunojaus upės baseine: padaryta pažanga įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, tačiau dar reikia nemažai nuveikti“
53. |
mano, kad Komisija turėtų pateikti gaires, kaip labiau diferencijuoti ataskaitų dėl vandens kokybės gerinimo teikimą; |
54. |
pritaria Audito Rūmams, kad Komisija turėtų skatinti duomenų palyginamumą, pavyzdžiui, sumažindama daugelio ekologinės būklės nustatymo tikslais vertinamų fizikinių ir cheminių medžiagų neatitikimus; |
55. |
pabrėžia, kad Komisija turi toliau stebėti valstybių narių pažangą siekiant Vandens pagrindų direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti gerą vandens kokybę; |
56. |
ragina valstybes nares užtikrinti gerą vandens kokybės stebėjimą siekiant gauti tikslią informaciją apie kiekvieno vandens telkinio taršos padėtį ir šaltinį, kad būtų galima parengti geriau pritaikytas priemones ir padidinti taisomųjų priemonių ekonominį veiksmingumą; |
57. |
ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų koordinuojami upių baseinų valdymo planų priemones nustatančių institucijų ir institucijų, patvirtinančių, kuriuos projektus finansuoti, veiksmai; |
58. |
ragina valstybes nares įvertinti ir užtikrinti reikalavimų vykdymo užtikrinimo mechanizmų veiksmingumą, ypač siektiną aprėptį ir taikomų sankcijų atgrasomąjį poveikį; |
59. |
ragina valstybes nares įvertinti galimybę vandens taršos mokestį taikyti kaip ekonominę priemonę ir kaip būdą taikyti principą „teršėjas moka“ bent pagrindinėms medžiagoms, kurios neigiamai veikia vandens kokybę; |
60. |
ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sistemingai vertinti ne tik tai, ar taikomi geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartai ir paisoma būtinų valstybių narių priimtų reikalavimų, bet ir tai, ar jie yra tinkami; |
61. |
pažymi, kad Komisija turėtų parengti gaires dėl galimų pasklidosios taršos srityje taikytinų išlaidų susigrąžinimo būdų; |
62. |
ragina valstybes nares įvertinti ekonominių priemonių (pavyzdžiui, aplinkosaugos mokesčių) taikymo galimybę siekiant paskatinti mažinti taršą ir užtikrinti principo „teršėjas moka“ taikymą; |
63. |
ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti būdus, kuriais būtų supaprastinta patikrų struktūra ir įgyvendinimas ir būtų užtikrintas patikrų veiksmingumas, remiantis Sąjungos ir nacionalinių mechanizmų vykdymo užtikrinimo aprašu; |
V dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 24/2015 „Kova su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje: reikia imtis daugiau veiksmų“
64. |
mano, kad Komisija turėtų pradėti kurti bendrą sistemą, pagal kurią būtų nustatoma sukčiavimo PVM apimtis Bendrijos viduje, nes tai leistų valstybėms narėms taikant tinkamus rodiklius įvertinti savo veiklos rezultatus; mano, kad veiklos rezultatai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į tai, kaip Bendrijoje pavyko sumažinti sukčiavimą PVM ir pagerinti sukčiavimo atvejų nustatymą ir mokesčių išieškojimą po to, kai buvo nustatytas sukčiavimas; |
65. |
mano, kad Komisija, siekdama pagerinti veiksmingos išankstinio perspėjimo sistemos „Eurofisc“ rezultatus, turėtų rekomenduoti valstybėms narėms: a) atlikti bendrą rizikos analizę siekiant užtikrinti, kad informacija, kuria keičiamasi per „Eurofisc“, būtų tikslingai susijusi su sukčiavimu; b) pagerinti šios informacijos mainų greitį ir dažnį; c) naudoti patikimą ir vartotojams patogią IT aplinką; d) nustatyti tinkamus rodiklius ir tikslus siekiant įvertinti skirtingų veiklos sričių veiksmingumą; e) dalyvauti visose „Eurofisc“ veiklos srityse; |
66. |
ragina Komisiją, atsižvelgiant į atliktą valstybių narių administracinio bendradarbiavimo susitarimų, susijusių su jų mokesčių administratorių atliekamu informacijos keitimusi siekiant kovoti su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje, vertinimą, rengti priežiūros vizitus, kurie būtų pasirenkami atsižvelgiant į riziką; mano, kad vykdant šiuos priežiūros vizitus daugiausia dėmesio reikėtų skirti valstybių narių atsakymų į prašymus suteikti informacijos savalaikiškumui, keitimosi informacija apie PVM sistemos patikimumui, daugiašalių patikrų greičiui ir tolesniems veiksmams, kurių imtasi atsižvelgiant į jos ankstesnėse ataskaitose dėl administracinio bendradarbiavimo nustatytus faktus; |
67. |
turėdamas mintyje tai, kad valstybėms narėms reikia gauti informacijos iš Sąjungai nepriklausančių šalių siekiant užtikrinti, kad naudojantis internetu teikiamomis elektroninės prekybos verslo vartotojui paslaugomis ir nematerialiuoju turtu būtų renkamas PVM, ragina Komisiją remti valstybių narių derybas dėl savitarpio pagalbos susitarimų su šalimis, kuriose įsisteigę daugiausia skaitmeninių paslaugų teikėjų, ir jų siekį pasirašyti šiuos susitarimus tam, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis ir užtikrintas PVM surinkimas; |
68. |
mano, kad, nors sukčiavimas PVM Bendrijoje dažnai yra susijęs su organizuotomis nusikalstamomis struktūromis, Komisija ir valstybės narės nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turėtų pašalinti teisines kliūtis, trukdančias administracinėms, teisminėms ir teisėsaugos institucijoms keistis informacija; mano kad visų pirma Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europolas turėtų turėti prieigą prie PVM informacijos mainų sistemos ir „Eurofisc“ duomenų, o valstybės narės turėtų naudotis jų pateikta žvalgybos informacija; |
69. |
mano, kad Komisija turėtų skirti pakankamai finansinių išteklių tam, kad būtų galima užtikrinti valstybių narių parengtų ir, įgyvendinant Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis tarpdisciplininės platformos iniciatyvą, Tarybos patvirtintų operatyvinių veiksmų planų perspektyvumą ir tvarumą; |
VI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 25/2015 „ES parama kaimo infrastruktūrai: galimybė racionaliau panaudoti lėšas“
70. |
pripažįsta, kad svarbios yra investicijos į kaimo infrastruktūrą, remiamos Sąjungos fondų, visų pirma Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšomis, kurių tikslai neapsiriboja vien tik parama žemės ūkiui ir kurios skirtos patenkinti poreikiams, kurie kitu atveju, atsižvelgiant į kaimo vietovėse patiriamus didelius ekonominius sunkumus ir finansavimo stoką, galbūt būtų nefinansuojami; |
71. |
atkreipia dėmesį į tai, kad infrastruktūros projektams iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai skiriamas finansavimas grindžiamas pasidalijamojo valdymo principu, kai valstybės narės yra atsakingos už projektų valdymą, stebėseną ir kontrolę, taip pat atranką ir vykdymą, o Komisijos vaidmuo yra prižiūrėti, ar tinkamai veikia valdymo ir kontrolės sistemos valstybėse narėse; mano, kad šie vaidmenys turėtų būti tiksliau apibrėžti, kad paramos gavėjams būtų aišku, kurios sritys priklauso kontrolės organų kompetencijai; pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės privalo laikytis patikimo finansų valdymo principų; |
72. |
mano, kad Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 25/2015 pateiktos išvados ir rekomendacijas yra naudingos siekiant dar pagerinti rezultatais grindžiamą Sąjungos finansuojamų investicijų į kaimo infrastruktūrą naudojimą, taip pat siekiant geresnių rezultatų ir didesnio ekonominio naudingumo, ir reikalauja, kad Komisija jas įgyvendintų; |
73. |
primygtinai rekomenduoja, kad Sąjungos investicijos į kaimo infrastruktūrą būtų tikslingai naudojamos projektams, kuriuos vykdant suteikiama galimybė patobulinti viešąsias paslaugas ir (arba) prisidedama prie darbo vietų kūrimo ir ekonominio vystymosi kaimo vietovėse ir kuriems akivaizdžiai reikia viešosios paramos, ir kurie sukuria pridėtinę vertę, kartu užtikrinant, kad šios lėšos papildytų investicijas ir nebūtų naudojamos nacionaliniam pagrindinių paslaugų finansavimui pakeisti; |
74. |
rekomenduoja valstybėms narėms vadovautis koordinuotu požiūriu, kurį taikant prireikus kiekybiškai įvertinami poreikiai ir finansavimo spragos, pagrindžiamas kaimo plėtros programos priemonių naudojimas ir atsižvelgiama ne tik į Sąjungos fondus ir programas, bet ir į nacionalines, regionines ir vietos programas ir viešojo bei privačiojo sektorių lėšas, kurios galėtų būti arba jau yra naudojamos tenkinant tokius pačius poreikius kaip ir vykdant kaimo plėtros programą; |
75. |
ragina Komisiją remtis pirmaisiais veiksmais, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą įvairių Sąjungos fondų koordinavimą ir papildomumą naudojantis kontroliniu sąrašu, kad būtų galima užtikrinti 2014–2020 m. kaimo plėtros programų nuoseklumą, ir valstybėms narėms įgyvendinant programas teikti tolesnes gaires, kaip pasiekti ne tik geresnį papildomumą, bet ir kaip išvengti lėšų pakeitimo rizikos ir sušvelninti savaimingumo riziką; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją dalyvauti veikloje skatinant gerąją praktiką; |
76. |
rekomenduoja valstybėms narėms, siekiant sumažinti savaimingumo riziką prieš tai, kai nustatomas pagalbos infrastruktūros priemonėms dydis, įvertinti, koks yra tinkamas viešojo finansavimo lygis, reikalingas investicijoms skatinti, taip pat rekomenduoja, kad atrenkant projektus prieš tai, kai tvirtinamos paraiškos paramai gauti, atitinkamais atvejais būtų patikrinama, ar pareiškėjas turi pakankamai kapitalo ar galimybių gauti kapitalo visam projektui arba jo daliai finansuoti; ragina valstybes nares geriau naudotis informacijos valdymo sistemomis; |
77. |
ragina laikytis papildomumo principo visais lygmenimis ir todėl primygtinai ragina, kad būtų tinkamai įsteigti stebėsenos komitetai ir kad jie aktyviai dalyvautų koordinavimo procese; prašo Komisijos tinkamai vykdyti savo patariamąjį vaidmenį stebėsenos komitetuose; |
78. |
palankiai vertina Komisijos 2014 m. kovo mėn. paskelbtas gaires, kuriomis valstybės narės skatinamos užtikrinti, kad tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijai būtų taikomi skaidriai ir nuosekliai visu programavimo laikotarpiu, kad atrankos kriterijai būtų taikomi net tais atvejais, kai biudžeto lėšų pakanka visiems finansavimo reikalavimus atitinkantiems projektams finansuoti, ir kad mažiau balų, nei nustatyta atitinkama minimali riba, surinkę projektai nebūtų remiami, ir ragina valstybes nares griežtai laikytis šių gairių vykdant Sąjungos finansuojamus kaimo infrastruktūros projektus; |
79. |
prašo valstybių narių nustatyti ir nuosekliai taikyti kriterijus, kuriais remiantis užtikrinama, jog bus atrinkti ekonomiškai efektyviausi projektai, t. y. projektai, kuriuos vykdant gali būti daugiausia prisidėta siekiant KPP tikslų už vieneto kainą; prašo valstybių narių užtikrinti, kad projektų sąnaudų vertinimai būtų paremti atnaujinta kainų informacija, atspindinčia faktines rinkos kainas, ir kad viešųjų pirkimų procedūros būtų sąžiningos ir skaidrios bei skatintų neiškreiptą konkurenciją; atkreipia dėmesį į Komisijos 2014 m. pabaigoje parengtas gaires, kaip išvengti bendrųjų klaidų vykdant Sąjungos bendrai finansuojamą projektą, ir ragina visas valstybes nares ne vėliau kaip 2016 m. pabaigoje įvykdyti viešųjų pirkimų reikalavimų ex-ante sąlygas; |
80. |
taip pat ragina užtikrinti didesnį atrankos proceso skaidrumą ir mano, kad valdymo institucijos, tvirtindamos subsidijų paraiškas, turėtų atsižvelgti į viešąją nuomonę apie vietos problemas kaimo vietovėse; pripažįsta, kad vietos veiklos grupės gali atlikti svarbų vaidmenį šiame procese; |
81. |
rekomenduoja Komisijai ateityje atliekant auditus įvertinti kaimo infrastruktūros projektų rezultatyvumo aspektus ir tikisi, kad Komisijos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu padaryti pakeitimai, kuriais atsižvelgiama į praeityje nustatytas problemas, padės pagerinti padėtį, kaip buvo planuota; |
82. |
reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės pradėtų taikyti reikalavimus, pagal kuriuos paramos gavėjai privalėtų užtikrinti Sąjungos investicijomis finansuojamos infrastruktūros ilgalaikį tvarumą ir tinkamą priežiūrą, ir tikrinti, ar laikomasi atitinkamų reikalavimų; |
83. |
prašo valstybių narių nustatyti pagrįstą dotacijų ir mokėjimo paraiškų tvarkymo tvarkaraštį ir jo laikytis, nes daugeliu atvejų paramos gavėjai jau išnaudojo tarpines paskolas darbams užbaigti; |
84. |
rekomenduoja, kad 2014–2020 m. laikotarpiu Komisija ir valstybės narės rinktų savalaikius, svarbius ir patikimus duomenis, suteikiančius naudingos informacijos apie finansuojamų projektų ir priemonių rezultatus; tikisi, kad ši informacija suteiks galimybę padaryti išvadas apie panaudotų lėšų efektyvumą ir veiksmingumą, nustatyti priemones ir infrastruktūros projektų, kuriuos įgyvendinant daugiausia prisidedama prie Sąjungos tikslų, tipus ir kad ji bus patikimas pagrindas priemonių valdymui gerinti; |
85. |
ragina valstybes nares užtikrinti, kad projektams, kuriems įsipareigota skirti lėšų, būtų nustatyti aiškūs, konkretūs ir, kai įmanoma, kiekybiniai tikslai siekiant šiuo būdu palengvinti projektų įgyvendinimą ir stebėseną ir suteikti valdančiajai institucijai galimybę gauti naudingos grįžtamosios informacijos; |
86. |
pripažįsta, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtra – tai svarbi priemonė šalinant Audito Rūmų nustatytus trūkumus; |
VII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 1/2016 „Ūkininkų pajamų rėmimas: ar veiklos rezultatams vertinti skirta Komisijos sistema yra gerai parengta ir pagrįsta patikimais duomenimis?“
87. |
rekomenduoja, kad Komisija sukurtų išsamesnę statistikos sistemą, kurioje būtų teikiama informacija apie disponuojamąsias ūkininkų ūkių pajamas ir būtų geriau atsispindimas ūkininkų gyvenimo lygis; mano, kad šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir remdamasi bendra metodika, turėtų apsvarstyti, kaip geriausia tobulinti ir derinti turimas Sąjungos statistikos priemones; |
88. |
rekomenduoja, kad Komisija pagerintų sistemą, skirtą ūkininkų pajamoms palyginti su pajamomis kituose ekonomikos sektoriuose; |
89. |
ragina Komisiją toliau tobulinti žemės ūkio sąskaitas, kad būtų galima geriau naudotis jų teikiamomis galimybėmis siekiant:
|
90. |
mano, kad Komisija turėtų ištirti, ar galima labiau patobulinti žemės ūkio sąskaitas siekiant gauti patikimą ūkininkų kuriamų viešųjų gėrybių ekonominės vertės įvertį ir ar užtikrintas tinkamas žemės ūkio sąskaitų informacijos naudojimas nustatant pajamų rodiklius; |
91. |
rekomenduoja, kad Komisija savo atliekamą ūkininkų pajamų analizę pagrįstų rodikliais, kuriais atsižvelgiama į esamą žemės ūkio padėtį, ir pakankamais ir nuosekliais duomenimis apie visus BŽŪP priemonių paramos gavėjus; mano, kad tai būtų galima padaryti plėtojant esamų administracinių duomenų sąveiką ar tobulinant ūkių apskaitos duomenų tinklą ar kitas tinkamas statistikos priemones; |
92. |
mano, kad Komisija, atsižvelgdama į tai, kad žemės ūkio sąskaitos yra labai svarbios BŽŪP stebėti, ir siekdama užtikrinti, kad valstybių narių teikiami duomenys būtų palyginami ir renkami pagal Europos statistikai taikomus kokybės kriterijus, turėtų nustatyti reguliarių žemės ūkio sąskaitų kokybiškų ataskaitų teikimo tvarką ir pagrįstai įsitikinti, jog valstybės narės sukūrė kokybės užtikrinimo sistemą; |
93. |
rekomenduoja, kad Komisija šalintų nustatytus ūkių apskaitos duomenų tinklo įgyvendinimo trūkumus, susitardama su atitinkamomis valstybėmis narėmis dėl aiškaus tvarkaraščio ir ragindama geriau naudotis šios sistemos teikiamomis galimybėmis; |
94. |
ragina Komisiją užtikrinti, jog visose valstybėse narėse būtų tinkamai atstovaujama BŽŪP aktualiems sektoriams ir ūkių dydžio kategorijoms, taip pat atsižvelgdama į įvairias valstybių narių BŽŪP pasirinktis, toliau tobulintų esamą valstybių narių rengiamos ūkių apskaitos duomenų tinklo statistikos kokybės užtikrinimo sistemą; |
95. |
rekomenduoja, atsižvelgdamas į Audito Rūmų nustatytus trūkumus, kad Komisija didintų informacijos apie BŽŪP priemonių, susijusių su ūkininkų pajamomis, rezultatų patikimumą ir išsamumą šiais būdais:
|
VIII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 3/2016 „Kova su eutrofikacija Baltijos jūroje: būtinos tolesnės, veiksmingesnės priemonės“
96. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir pritaria joje pateiktoms rekomendacijoms; |
97. |
labai apgailestauja, jog nepaisant to, kad 2001–2014 m. laikotarpiu Sąjunga skyrė Rusijai ir Baltarusijai 44 mln. EUR vandens kokybei gerinti, o 2007–2013 m. laikotarpiu Baltijos jūros regiono Sąjungos valstybėms narėms skyrė papildomai 14,5 mlrd. EUR nuotekoms valyti ir vandens apsaugos priemonėms taikyti, padaryta nedidelė pažanga mažinant maistinius teršalus; prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti minėtų priemonių ekonominiam efektyvumui; |
98. |
pabrėžia, kad eutrofikacija yra viena didžiausių grėsmių siekiant geros ekologinės Baltijos jūros būklės; pabrėžia, kad svarbu kovoti su eutrofikacija vienoje iš labiausiai užterštų pasaulio jūrų; todėl apgailestauja, kad įgyvendinant Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) maistinių medžiagų kiekio mažinimo schemą, pagal kurią kiekvienai Baltijos jūros regiono šaliai yra nustatyti kiekybiniai maistinių medžiagų mažinimo tikslai, pasiekta labai nedidelė pažanga mažinant maistinius teršalus; |
99. |
pabrėžia, kad valstybės narės turėtų parengti savo nitratų programos procedūras, pagrįstas naujausiais moksliniais įrodymais ir rekomendacijomis; |
100. |
prašo Komisijos reikalauti, kad valstybės narės rinktų informaciją apie maistinių medžiagų lygio mažinimo priemonių ekonominį efektyvumą tam, kad būtų galima atlikti patikimą analizę ir ja remiantis nustatyti būsimas priemonių programas; |
101. |
primygtinai ragina Komisiją gerinti maistinių medžiagų Baltijos jūroje stebėjimo duomenų patikimumą, nes toks patikimumas nėra užtikrintas; |
102. |
primygtinai ragina Komisiją skatinti valstybes nares veiksmingai nustatyti nitratų pažeidžiamas zonas, kad itin pažeidžiamose zonose būtų taikomos tinkamos priemonės ir, kita vertus, būtų vengiama užkrauti nereikalingą naštą ūkininkams tose vietovėse, kurios nėra nitratų pažeidžiamos; pabrėžia, kad Baltijos jūros regione esančios valstybės narės turėtų iš naujo įvertinti nustatytas nitratų pažeidžiamas zonas; |
103. |
susirūpinęs pažymi, kad miesto nuotekų užterštumo maistinėmis medžiagomis mažinimo veiksmai yra nepakankamai veiksmingi; prašo Komisijos užtikrinti veiksmingą Miesto nuotekų valymo direktyvos (7) įgyvendinimo stebėseną ir užtikrinti, kad valstybės narės visapusiškai laikytųsi šios direktyvos; |
104. |
apgailestauja, kad tik iš dalies įvykdytos HELCOM rekomendacijos dėl konkrečios veiklos pagal Sąjungos direktyvą; |
105. |
pažymi, kad buvo didelis projektų Rusijoje ir Baltarusijoje finansavimo sverto efektas; tačiau yra susirūpinęs dėl projektų vėlavimo, dėl kurio daug išteklių gali būti prarasta; prašo Komisijos tęsti šios srities pastangas ir daug atidžiau stebėti HELCOM nurodytus svarbiausius teršėjus; be to, mano, kad, vykdant Sąjungos ir Sąjungai nepriklausančių valstybių bendradarbiavimą, reikėtų nustatyti ir plačiai taikyti geriausią patirtį; |
IX dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 4/2016 „Europos inovacijos ir technologijos institutas turi keisti savo veiklos būdus ir struktūros elementus, kad pasiektų numatytą poveikį“
106. |
palankiai vertina specialiąją ataskaitą, skirtą Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT), ir toliau išdėsto savo pastabas ir rekomendacijas; |
107. |
palankiai vertina Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas; |
108. |
pažymi, kad Audito Rūmai nustatė keletą trūkumų, susijusių su pagrindinėmis nuostatomis ir veiklos procesais, ir pateikė keturias rekomendacijas tam atvejui, jei EIT norėtų tapti iš tiesų novatorišku institutu; |
109. |
primena 2012 m. ir 2013 m. EIT biudžetų įvykdymo patvirtinimus, per kuriuos EIT biudžeto įvykdymo patvirtinimas buvo atidėtas, remiantis tuo, kad buvo nepateiktas patikinimas dėl EIT dotacijų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, buvo nepateikti tinkami įrodymai, kad neviršyta 25 % žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) visų išlaidų viršutinė riba, buvo aukštas nepanaudotų asignavimų lygis ir vėluota įgyvendinti Komisijos vidaus audito tarnybos rekomendacijas; |
110. |
mano, kad dabartinė Audito Rūmų ataskaita kelia rimtų abejonių dėl EIT pagrindo, finansavimo modelio ir veiklos; |
111. |
atkreipia dėmesį į Komisijos atsakymą dėl šios ataskaitos, kuriame Komisija išreiškia savo požiūrį į nustatytus faktus ir išvadas; pastebi, kad Komisija pritaria daugumai Audito Rūmų rekomendacijų; |
112. |
pažymi, jog ataskaitoje teigiama, kad 2015 m. EIT įdiegė kai kuriuos patobulinimus, kurie, regis, įdiegti atsižvelgiant į Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas; pažymi, kad siekiant patvirtinti šių patobulinimų poveikį reikia atlikti atidžią stebėseną ir vertinimą; |
113. |
pabrėžia, kad daugiametis dotacijų susitarimas tarp EIT, ŽIB ir daugiametės ŽIB strategijos turėtų netrukdyti teikti kasmetinių ŽIB ataskaitų; |
114. |
pabrėžia, kad veiklos rezultatų stebėsena ir rezultatų vertinimas yra būtini viešojo sektoriaus atskaitomybei ir išsamiam politikos formuotojų informavimui užtikrinti; pažymi, kad tai privaloma taikyti ir EIT, ir ŽIB atvejais; |
115. |
atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. už mokslinius tyrimus, mokslą ir inovacijas atsakingas Komisijos narys pristatė atvirų inovacijų koncepciją, kaip svarbiausią politikos koncepciją, pagal kurią formuojama inovacijų politika Sąjungos lygmeniu; mano, kad neaišku, kokį vaidmenį pagal šią koncepciją atlieka EIT; pabrėžia, kad pagal šią koncepciją nepateikiama aiškios sistemos, kurią taikydama Komisija turėtų plėtoti nuoseklius ir suderintus veiksmus atsižvelgiant į politikos krypčių ir priemonių skaičių politikos priemonių rinkinyje ir į generalinių direktoratų, dalyvaujančių remiant inovacijas, skaičių; |
116. |
ragina Komisiją užtikrinti suderintą ir veiksmingą inovacijų politiką, pagal kurią atsakingi generaliniai direktoratai derintų veiklą ir priemones, ir informuoti Parlamentą apie šias pastangas; |
117. |
yra susirūpinęs, kad ŽIB atveju verslo subjektų dalyvavimas renkantis mokslinių tyrimų projektus gali sudaryti tokią padėtį, kai mokslo darbuotojai bus finansiškai ar kitaip susiję su pramone ir nebegalės būti laikomi nepriklausomais; yra susirūpinęs dėl tokių pokyčių, dėl kurių didėja verslo subjektų įtaka moksle ir fundamentinių tyrimų srityje; |
118. |
supranta EIT misiją skatinti aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių bendradarbiavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės dažnai gali būti pagrindinės naudos gavėjos, kaip teisėtos rinkai teikiamo inovatyvaus produkto savininkės, ir gauti finansinį pelną; pabrėžia, kad šiuo atveju reikia apsvarstyti galimybę į bendradarbiavimo modelį įtraukti struktūrą, pagal kurią suteiktos lėšos ar bent jų dalis galėtų grįžti EIT; |
119. |
mano, kad minėti patobulinimai ir Komisijos pritarimas dėl rekomendacijų suteikia pagrindą tikėtis tolesnių EIT pokyčių; |
120. |
ragina EIT savo 2016 m. metinėje ataskaitoje biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti išsamią Audito Rūmų rekomendacijų įgyvendinimo analizę; |
121. |
ragina Komisiją pateikti Parlamentui papildomą ataskaitą apie veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendacijas, įgyvendinimą ir stebėseną; |
X dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 5/2016 „Ar Komisija užtikrino veiksmingą Paslaugų direktyvos įgyvendinimą?“
122. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą, pritaria jos rekomendacijoms ir džiaugiasi, kad Komisija pritaria minėtai ataskaitai bei rekomendacijoms ir ateityje į jas atsižvelgs; |
123. |
pažymi, jog nepaisant to, kad direktyvos taikymo sritis buvo apribota neįtraukiant į ją kai kurių paslaugų teikimo, Paslaugų direktyva (8) taikoma daugelyje sričių, todėl Komisija turėjo numatyti tam tikras priemones, kad užtikrintų tinkamą jos įgyvendinimą; |
124. |
pabrėžia, kad paslaugų rinka neišnaudoja visų savo galimybių ir kad sėkmingo Paslaugų direktyvos įgyvendinimo poveikis ekonomikos augimui bei darbo vietų kūrimui yra didelis; nors vis dar nežinoma, kokia yra galima visapusiško direktyvos įgyvendinimo ekonominė nauda, mano, kad Komisija turėtų parengti tyrimą, kad galėtų kuo patikimiau kiekybiškai įvertinti išdirbio didėjimą; |
125. |
ragina vėliau įtraukti daugiau sektorių, siekiant panaikinti daugiau rinkos integraciją stabdančių sektorinių kliūčių, ir taip siekti galutinio tikslo pašalinti paslaugų vidaus rinkos kliūtis ir skatinti Sąjungoje išnaudoti visas ekonomikos augimo, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo galimybes; |
126. |
mano, kad valstybės narės galėjo geriau pasinaudoti Komisijos numatytomis priemonėmis, skirtoms perkėlimui į nacionalinę teisę, įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui remti, visų pirma dalindamosi informacija apie problemas, su kuriomis susidūrė įvairiais procedūros etapais, aptardamos galimus bendrus sprendimus ir keisdamosi geriausia patirtimi; |
127. |
pritaria, kad Komisija turėtų kiek įmanoma sutrumpinti įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo procedūrų trukmę; |
128. |
apgailestauja, kad verslininkai ir vartotojai, spręsdami su Paslaugų direktyvos taikymu susijusias problemas, nepakankamai žinojo apie tokias priemones, kaip antai vieno langelio principas, Vidaus rinkos informacinė sistema ir Europos vartotojų centrai (EVC-NET), ir nepakankamai jomis naudojosi; |
129. |
pažymi, kad dėl paslaugų teikėjams ir gavėjams kylančio neužtikrintumo paslaugų teikimas internetu vis dar ribotas; |
XI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 6/2016 „Gyvūnų ligų ribojimui skirtos likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos“
130. |
palankiai vertina Audito Rūmų rekomendacijas ir tai, kad Komisija jas priėmė; |
131. |
džiaugiasi, kad atlikus auditą gyvūnų ligų programos įvertintos kaip sėkmingos ir kad konsultacijos techniniais klausimais, rizikos analizė ir palaikomieji mechanizmai buvo įvertinti kaip tinkami; džiaugiasi gerais šių Sąjungos gyvūnų sveikatos programų rezultatais; ragina Komisiją ir valstybes nares šį sėkmingą metodą taikyti ir ateityje; |
132. |
mano, kad gausūs išdirbių rodikliai, taikomi tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos nacionalinėms programoms, turėtų būti patobulinti, ypač kalbant apie techninio įgyvendinimo ir ekonominius rodiklius, kurie sudarytų sąlygas išnagrinėti programų ekonominį veiksmingumą; |
133. |
atkreipia dėmesį į Komisijos nuomonę, kad sunku įvertinti programų ekonominį veiksmingumą, ypač todėl, kad nėra modelių net tarptautiniu lygmeniu; be to, pažymi, kad programų ekonominį veiksmingumą įrodė tai, kad išvengta ligų plitimo, žmonių užkrėtimo ir išgelbėta gyvybių; |
134. |
pažymi, kad keitimasis epidemiologine informacija ir galimybė lengvai gauti istorinius rezultatus galėtų būti geriau paremti tinkamomis informacinėmis sistemomis, sudarant sąlygas valstybėms narėms geriau koordinuoti valstybių narių vykdomą kontrolės veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad, anot Komisijos, siekiant geriau paremti valstybes nares tobulinamos esamos IT priemonės; ragina Komisiją užtikrinti patobulintų IT priemonių, skirtų keitimuisi reikalinga informacija, pridėtinę vertę; |
135. |
mano, kad Komisija turėtų sukurti daugiau galimybių valstybėms narėms naudotis vakcinomis, kai tai pagrįsta epidemiologiniu aspektu; džiaugiasi, kad jau įsteigti dviejų ligų vakcinų ir (arba) antigenų bankai; ragina Komisiją tęsti rizikos analizes, kurias atlikus gali būti nustatytas poreikis įsteigti kitus vakcinų ir (arba) antigenų bankus; |
136. |
atkreipia dėmesį, jog Komisija sutinka užtikrinti, kad valstybės narės nuolat, kai tinkama, į savo veterinarijos programas įtrauktų laukinių gyvūnų aspektą; |
137. |
pažymi, kad kai kuriose šalyse programos nebuvo tokios sėkmingos likviduojant gyvūnų ligas ir kad pažanga buvo gana lėta; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis pirmenybę skirti šiems konkretiems atvejams ir parengti išsamią strategiją, kuri padėtų racionalizuoti ligų likvidavimą, ypač galvijų tuberkuliozės Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje bei avių ir ožkų bruceliozės Italijos pietuose likvidavimą; |
138. |
susirūpinęs pažymi, kad gyvūnų ligų temą apimantys pagrindiniai teisės aktai vis dar pernelyg sudėtingi ir išskaidyti; palankiai vertina tai, kad 2016 m. kovo mėn. priimtas skėtinis teisės aktas – reglamentas dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (9); pažymi, kad naujasis reglamentas bus taikomas penkerius metus po jo priėmimo dienos; palankiai vertina tai, kad naujuoju reglamentu bus užtikrintos racionalizuotos, paprastesnės ir aiškesnės taisyklės; |
XII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 7/2016 „Europos išorės veiksmų tarnybos pastatų, esančių visame pasaulyje, valdymas“
139. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir toliau pateikia savo pastabas ir rekomendacijas; |
140. |
pabrėžia, kad EIVT ir valstybės narės kartu yra suinteresuotos tolesniu bendradarbiavimu vietoje pastatų valdymo srityje, nuolat skiriant specialų dėmesį saugumo klausimams, pastatų vertės ir jiems skirtų lėšų santykiui ir Sąjungos įvaizdžiui; |
141. |
palankiai vertina tai, kad padaugėjo bendrų Sąjungos delegacijų ir valstybių narių atstovybių patalpų projektų – pasirašyta 17 susitarimo memorandumų dėl bendrų patalpų; ragina EIVT toliau ieškoti būdų plėtoti šią gerąją praktiką; mano, kad ši politika turėtų apimti novatoriškus metodus, kuriais siekiama apibrėžti suderintą bendrų patalpų su suinteresuotomis valstybėmis narėmis strategiją ir tinkamą išlaidų, susijusių su pastatais ir logistika, pasidalijimo tvarką; |
142. |
apgailestauja dėl delegacijų darbo pastatų ir rezidencijų valdymo nepakankamo registravimo informacinėje sistemoje ir pasitaikančių netikslumų; prašo vykdyti reguliarią duomenų, kuriuos įveda Sąjungos delegacijos, išsamumo ir patikimumo patikrą; |
143. |
primygtinai ragina EIVT griežtinti savo valdymo kontrolės ir stebėsenos priemones, taikomas visoms patirtoms pastatų politikos išlaidoms, siekiant užtikrinti tikslią visų šių išlaidų apžvalgą ir jų priežiūrą; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų kreipti į nustatytas pastatų politikos viršutines ribas siekiant sumažinti bendrą metinę delegacijų darbo patalpų nuomos kainą, taip pat siekiant bendrose patalpose įsikūrusių subjektų mokamų įnašų adekvatumo, einamųjų išlaidų, patiriamų bendrų patalpų atvejais, padengimo ir išlaidų teisingumo atsižvelgiant į vietos rinkos sąlygas; |
144. |
mano, kad reikia skubiai plėsti teisinę ir techninę kompetenciją nekilnojamojo turto valdymo srityje, apsvarstant visas ekonomiškai veiksmingas alternatyvias galimybes, pavyzdžiui, išorės ekspertų, kaip antai vietos nekilnojamojo turto prekybos tarpininkų, samdymas siekiant ištirti rinką ar galbūt derėtis su nekilnojamojo turto savininkais; |
145. |
pritaria vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikės strategijos, pagal kurią apibrėžiamos visos galimybės nuo investavimo prioritetų ar pirkimo galimybių ir nuomos sutarties atnaujinimo iki naudojimosi bendromis patalpomis su valstybėmis narėmis, kartu atsižvelgiant į personalo planus bei politikos planavimą ir plėtrą, įgyvendinimui; |
XIII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 8/2016 „Krovininis geležinkelių transportas Europos Sąjungoje: vis dar netinkamame kelyje“
146. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą, pritaria jos rekomendacijoms ir džiaugiasi, kad Komisija pritaria minėtoms rekomendacijoms ir ateityje į jas atsižvelgs; |
147. |
atkreipia dėmesį į tas sritis, kuriose labiausiai reikia valstybių narių ir Komisijos veiksmų: rinkos liberalizavimas, eismo valdymo procedūros, administraciniai ir techniniai apribojimai, krovininio geležinkelių transporto sektoriaus veiklos rezultatų stebėjimas ir jų skaidrumas, sąžininga įvairių transporto rūšių konkurencija, nuoseklus požiūris nustatant politikos tikslus ir skiriant lėšas, geresnis valstybių narių ir Komisijos veiksmų koordinavimas vykdant projektų atranką, planavimą bei valdymą ir geležinkelių tinklo priežiūra; |
148. |
pažymi, kad Komisija tinkamai neįvertino 2000 m. pradėtų rengti geležinkelio sektoriaus, visų pirma krovininio geležinkelių transporto, teisėkūros aktų rinkinių poveikio; apgailestauja, kad Sąjungos lėšų investicijos į kelis projektus negali būti laikomos ekonomiškai efektyviomis; |
149. |
mano, kad krovinių perkėlimo tikslai iki 2030 m. bus nepasiekti, jei geležinkelių sektoriuje tokia padėtis tęsis toliau; |
150. |
mano, kad valstybėms narėms naudinga turėti bendrą ir privalomą būsimo krovininio geležinkelių transporto teisėkūros aktų poveikio vertinimą siekiant užtikrinti, kad trūkumai, susiję su tinklo nesuderinamumu, būtų šalinami veiksmingai; |
151. |
pažymi, kad geležinkelių sektorius paprastai yra labai korporatyvus, todėl rinkos liberalizavimas gali būti suvokiamas labiau kaip grėsmė, o ne kaip privalumas; |
152. |
mano, kad krovininis geležinkelių transportas yra vienas iš pagrindinių bendrosios prekių rinkos aspektų, atsižvelgiant į jo didžiulį teigiamą potencialą klimato kaitos mažinimo tikslų ir kelių transporto naudojimo mažinimo požiūriu, ir ragina Komisiją suteikti jam naują paskatą bendrosios rinkos strategijoje; prašo nustatyti krovininio geležinkelių transporto strategiją; |
153. |
prašo visapusiškai įvertinti Sąjungos krovininį geležinkelių transportą, ypač didelį dėmesį skiriant Reglamento (ES) Nr. 913/2010 (10) įgyvendinimui, įskaitant vieno langelio tarnybų veiklą ir maršrutų paskirstymą, tuo pat metu įvertinant krovinių vežimo koridorius ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės koridorius, įskaitant pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę jau patvirtintus projektus; |
154. |
prašo išsamiai įvertinti nacionalinių geležinkelių sistemų sąveikumą; |
155. |
prašo įvertinti valstybių narių transporto strategijas, parengtas sudarius partnerystės susitarimus, tarpvalstybinio TEN-T koridorių suderinamumo ir techninių naudojimo reikalavimų aspektais; |
156. |
prašo parengti visapusiško ir skubaus Ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio įgyvendinimo veiksmų planą; |
157. |
apgailestauja, kad kai kurios iš Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2010 nustatytų kliūčių, trukdančių sukurti stiprų ir konkurencingą Europos geležinkelio transportą, ir toliau trukdo pažangai šiame sektoriuje; |
XIV dalis. Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 9/2016 „Sąjungos išorės migracijos išlaidos pietinėse Viduržemio jūros regiono ir Rytų kaimynystės šalyse iki 2014 m.“
158. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir toliau pateikia savo pastabas ir rekomendacijas; |
159. |
atkreipia dėmesį į kritišką Audito Rūmų požiūrį ir į didelį skaičių Audito Rūmų nurodytų trūkumų, ypač į veiksmingumo stoką naudojant skirtas lėšas; |
160. |
ragina Komisiją įvertinti visas Audito Rūmų pastabas ir imtis reikalaujamų priemonių siekiant išvengti tų pačių klaidų įgyvendinant 2014–2020 m. migracijos politiką; ragina taikyti visas Audito Rūmų rekomendacijas; |
161. |
mano, kad lėšų panaudojimui turėtų būti taikomos patobulintos stebėsenos ir vertinimo sistemos, paremtos pagrindiniais rodikliais, pažangiais lyginamaisiais standartais ir išmatuojamais bei realiais tikslais; ragina Komisiją peržiūrėti visus rodiklius, lyginamuosius standartus ir tikslus, apibrėžtus vykdomose migracijos programose; |
162. |
mano, kad reikia nuolat siekti užtikrinti visapusį ir suderintą reagavimą, nes dėl migracijos krizės kyla daug sunkumų, kurie patiriami įvairiuose sektoriuose ir institucijose; |
163. |
ragina su pagrindiniais veikiančiais subjektais nuolat tobulinti Sąjungos išorės migracijos politikos strateginį supratimą ir sistemą bei politikos galimybes siekiant užtikrinti aiškumą ir suderintą bei nuoseklų išorės migracijos mechanizmų mobilizavimą trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, juos įtraukiant ar neįtraukiant į Sąjungos biudžeto sistemą; |
164. |
ragina Komisiją aktyviai dalyvauti siekiant geresnio priemonių, mechanizmų ir susijusių suinteresuotųjų subjektų koordinavimo, kad būtų užtikrinta migracijos krizės prevencija; |
165. |
ragina visus svarbiausius suinteresuotuosius subjektus apsvarstyti pusiausvyros tarp paramos lankstumo, fondų papildomumo, jų lygio ir reikiamo sverto taikymo, taip pat galimo Sąjungos paramos sąveikų ir bendro papildomumo klausimus bei tinkamai į juos reaguoti; |
166. |
mano, kad šiomis aplinkybėmis turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys tinkamam pagalbos nukreipimui skirtingiems ir kintantiems išorės migracijos klausimams spręsti, kartu užtikrinant tinkamą išmokėtų lėšų panaudojimo priežiūrą siekiant išvengti lėšų pasisavinimo ir dvigubo finansavimo rizikos; |
167. |
mano, kad ypač reikia suderinti geresnių rezultatų poreikį su pakankamo finansavimo užtikrinimu, kad būtų užtikrintas aukštas siekių lygis planuojant Sąjungos visapusę ir tvarią reakciją į dabartines ir ateities problemas, kurias lemia migracijos krizė; mano, kad derybos dėl daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros yra tinkamas forumas šioms problemoms spręsti siekiant padidinti šiems fondams skirtą biudžetą; |
168. |
mano, kad finansavimo trūkumas, taip pat esamas priemonių suskaidymas joms nustatant konkrečius ir tarpusavyje nesusijusius tikslus trukdo vykdyti parlamentinę fondų lėšų panaudojimo priežiūrą, nustatyti atsakomybę, todėl sunku aiškiai įvertinti finansavimo sumas, realiai išleistas išorės veiksmams migracijos srityje remti; apgailestauja, kad dėl to atsiranda veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės trūkumų; mano, kad būtina suderinti esamų politikos priemonių naudojimo būdus su aiškia ir atnaujinta tikslų struktūra, siekiant padidinti bendrą šių priemonių veiksmingumą ir matomumą; |
169. |
mano, kad reikia efektyviau vykdyti Sąjungos išorės migracijos išlaidas ir kad šios išlaidos turi atitikti pridėtinės vertės kriterijus, siekiant suteikti žmonėms deramas gyvenimo sąlygas jų kilmės šalyse ir išvengti ekonominės migracijos srautų didėjimo; |
170. |
ragina Komisiją konstruktyviai stebėti, vertinti ir peržiūrėti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiklą, kuri pradėta 2016 m. spalio mėn.; |
171. |
palankiai vertina Sąjungos patikos fondų kūrimą ir ketinimą nepaprastosios padėties atveju greičiau ir lanksčiau išmokėti lėšas ir sutelkti įvairius finansavimo šaltinius, kad būtų galima įveikti krizes įvairiais jų aspektais; |
172. |
pažymi, kad patikos fondai yra ad hoc reakcijos dalis ir iš to matyti, kad pagal Sąjungos biudžetą ir daugiametę finansinę programą stokojama išteklių ir lankstumo, kurių reikia siekiant skubiai ir visapusiškai reaguoti į dideles krizes; apgailestauja, kad naudojant šiuos fondus apeinama biudžeto valdymo institucija, o tai kenkia biudžeto vieningumui; |
173. |
palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, atliekant daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą, įsteigti naują Europos Sąjungos krizės rezervą, kuris būtų finansuojamas iš panaikintų asignavimų ir kuris būtų papildoma skubaus reagavimo į Sąjungos skubiai tenkintinas reikmes priemonė; ragina Tarybą visapusiškai pritarti šiam pasiūlymui; |
174. |
pabrėžia, kokie svarbūs yra pakankamos kontrolės mechanizmai, siekiant užtikrinti biudžeto vykdymo politinę kontrolę vykdant jo įvykdymo patvirtinimo procedūrą; primygtinai ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų ir pagerinti biudžeto valdymo ir biudžeto kontrolės institucijos dalyvavimą procedūrose, taip pat geriau suderinti patikos fondus ir kitas priemones su biudžeto norma, visų pirma įtraukiant šiuos fondus ir priemones į Sąjungos biudžetą; |
175. |
apgailestauja, kad Komisija neteikia išsamios informacijos apie faktinius mokėjimus, ir ragina Komisiją imtis deramų priemonių siekiant sustiprinti ir supaprastinti kodavimą finansų informacinėje sistemoje, kad būtų galima geriau atsekti ir stebėti sumas, skirtas išorės veiksmams migracijos srityje; |
176. |
prašo Komisijos įsteigti išsamios informacijos saugyklą, skirtą su migracija susijusioms Sąjungos išlaidoms, įskaitant visus užbaigtus, vykdomus ir suplanuotus projektus; mano, kad šioje interaktyvioje duomenų bazėje suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams turėtų būti pateikiami pasaulio žemėlapyje pavaizduoti rezultatai ir sudaroma galimybė atlikti paiešką pagal šalį, projekto tipą ir atitinkamas sumas; |
177. |
mano, kad valdymas taikant prognozes, kaip antai ilgalaikis krizės valdymas, būtų veiksmingesnis nei vien atsakomoji politika; |
178. |
primena Parlamento poziciją dėl holistinio požiūrio į migraciją, grindžiamo nauju politikos priemonių deriniu, įskaitant migracijos ir vystymosi sąsajos stiprinimą naikinant pagrindines migracijos priežastis ir kartu remiant migracijos krizės finansavimo būdų pakeitimą; |
XV dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 10/2016 „Būtina toliau daryti pažangą, siekiant užtikrinti veiksmingą perviršinio deficito procedūros vykdymą“
179. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitos išvadas ir rekomendacijas; |
180. |
rekomenduoja Komisijai pagerinti perviršinio deficito procedūros skaidrumą reguliariai teikiant informaciją apie jos rengiamus šalių vertinimus struktūrinių reformų, pasiūlytų pagal perviršinio deficito procedūrą, vykdymo srityje ir užtikrinant didesnį taisyklių taikymo skaidrumą; |
181. |
mano, kad, pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, Komisija turėtų reguliariai Parlamentui teikti konkrečioms šalims skirtų perviršinio deficito procedūrų srityje padarytos pažangos ataskaitas; |
182. |
rekomenduoja, kad Komisija toliau siektų pažangos įtraukiant nacionalines fiskalines tarybas ir užtikrintų, kad Europos fiskalinė valdyba imtųsi oficialaus vaidmens pagal perviršinio deficito procedūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais padidėjo perviršinio deficito procedūros skaidrumas, ir pripažįsta, kad tam tikra politiniu požiūriu opi informacija ne visada gali būti pateikta viešai; |
183. |
rekomenduoja, kad įgyvendinant perviršinio deficito procedūrą daugiau dėmesio būtų skirta valdžios sektoriaus skolai mažinti; pažymi, kad 2014 m. pabaigoje tik 13 valstybių narių turėjo mažesnį nei 60 % skolos ir bendrojo vidaus produkto santykį; atkreipia dėmesį į tai, kad kelios valstybės narės šiuo metu yra labai įsiskolinusios, nepaisant to, kad Sąjungoje pastebimas lėtas atsigavimas ir kad valdžios sektoriaus skolos lygiai dabar yra aukštesni nei 2010 m.; |
184. |
pripažįsta, kad skolos ribos taisyklė pagal perviršinio deficito procedūrą pradėta taikyti tik 2011 m.; mano, kad sumažinus valdžios sektoriaus skolos lygį, ypač labai įsiskolinusiose valstybėse narėse, ilguoju laikotarpiu iš esmės pagerės ekonomikos augimas; |
185. |
rekomenduoja užtikrinti, kad būtų išlaikytas pakankamas lankstumas taikant perviršinio deficito procedūros taisykles pagal Stabilumo ir augimo paktą; pabrėžia, kad dėl to, jog įgyvendinant makroekonomikos politiką gali įvykti nenumatytų įvykių, patikimo ekonomikos valdymo sistema turi būti lengvai pritaikoma, kad būtų galima atsižvelgti į ekonomikos pokyčius; |
186. |
mano, kad Komisija turėtų užtikrinti, kad perviršinio deficito procedūros taisyklių taikymas būtų glaudžiai koordinuojamas su struktūrinių reformų priemonėmis, dėl kurių sutarta per Europos semestrą; |
XVI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 11/2016 „Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos administracinių gebėjimų stiprinimas. Sudėtingomis aplinkybėmis padaryta nedidelė pažanga“
187. |
palankiai vertina Audito Rūmų pranešimą, pritaria jų rekomendacijoms ir ragina Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas siekiant stiprinti buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos administracinius gebėjimus; |
188. |
yra susirūpinęs dėl to, kad padaryta ribota pažanga stiprinant administracinius gebėjimus ir nėra jokios pastebimos pažangos įgyvendinant teisės aktus kai kuriose pagrindinėse srityse, pvz., kuriant profesionalią ir nepriklausomą valstybės tarnybą; |
189. |
pažymi, kad padaryta tik dalinė pažanga kovojant su korupcija ir didinant skaidrumą; |
190. |
vis dėlto pažymi, kad Komisija turi veikti sudėtingomis politinėmis aplinkybėmis ir susiduria su nepakankama nacionalinių valdžios institucijų politine valia spręsti likusius klausimus; pažymi, kad dėl vykstančios politinės krizės atsiradę apribojimai darė įtaką finansuojamų projektų sėkmei; |
191. |
pažymi ir remia pagrindinį vaidmenį, kurį Komisija atlieka įveikiant politinę krizę šalyje, ir palankiai vertina Komisijos dalyvavimą tarpininkaujant priešiškų politinių jėgų dialoge politikos klausimais; |
192. |
ragina Komisiją dėti pastangas tęsiant dialogą su visų politinių pakraipų politiniais lyderiais, nacionalinėmis valdžios institucijomis ir teisminių institucijų bei teisėsaugos specialistais, siekiant susitarti dėl aktyvios kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir dėl griežtų priemonių ir mechanizmų įgyvendinimo, kad būtų užkirstas kelias korupcijai ir ekonominiams nusikaltimams pagal šalies baudžiamąją teisę; |
193. |
primygtinai rekomenduoja Komisijai vykdyti politinį dialogą ir palaikyti ryšį su nacionalinėmis valdžios institucijomis, siekiant padidinti viešųjų pirkimų sistemos veiksmingumą ir valstybės išlaidų skaidrumą; |
194. |
ragina Komisiją teikti pirmenybę kovai su korupcija ir apgailestauja, kad nėra veiksmingos Vyriausybės kovos su korupcija strategijos; dar kartą pakartoja, kad reikia didesnio politinio nacionalinių valdžios institucijų įsipareigojimo siekiant šioje srityje užtikrinti tvarius rezultatus; |
195. |
ragina Komisiją, vykdant Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP II), remtis sėkmingų projektų, kurie yra tvarūs, turi apskaičiuojamą pridėtinę vertę ir buvo įgyvendinti ir naudoti pagal reglamentus, pasiekimais; |
196. |
palankiai vertina Komisijos parengtus projektus, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama pilietinės visuomenės organizacijoms; ragina Komisiją toliau tęsti šią praktiką ir užmegzti tvirtus ryšius su vietos nevyriausybinėmis organizacijomis; |
197. |
ragina Komisiją rengti projektus, pagal kuriuos būtų gerinamos informatorių, kurie atkreipia visuomenės dėmesį į korupcijos atvejus ir sukčiavimą, teisės ir padėtis; |
198. |
pažymi kad, nors daugelis projektų buvo valdomi tinkamai, ne visada rezultatai buvo tvarūs ar netgi apskritai jų nebuvo pasiekta; be to, pažymi, kad projektai ne visada atitiko nuoseklų požiūrį į administracinių gebėjimų stiprinimą; ragina Komisiją gerinti strateginį planavimą ir užtikrinti, kad projektai būtų tvarūs ir gyvybingi, nustatant tai kaip išankstinę projektų sąlygą; |
199. |
ragina Komisiją toliau laikytis patikimo finansų valdymo principų; ragina Komisiją padėti rengti projektus, kurie paskatintų tolesnes investicijas šalyje; ragina Komisiją teikti pirmenybę projektams, turintiems didelį potencialą tokiose pagrindinėse srityse kaip viešieji pirkimai arba atrankos procedūros, ir vengti finansuoti mažai tvarumo perspektyvų turinčius projektus; |
200. |
ragina Komisiją lanksčiai reaguoti į netikėtus pokyčius laiku suteikiant atitinkamų lėšų arba jas sumažinant, kad būtų sprendžiami skubūs klausimai; |
XVII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 12/2016 „Agentūrų dotacijų naudojimas: ne visuomet tinkamas arba jo veiksmingumas nėra įrodytas“
201. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir toliau pateikia savo pastabas ir rekomendacijas; |
202. |
palankiai vertina Audito Rūmų išvadas ir rekomendacijas; |
203. |
atkreipia dėmesį į Komisijos ir susijusių agentūrų atsakymą, kuriame, be kita ko, pateikiama svarbi informacija apie priemones, kurių imtasi nuo tada, kai atlikti auditai; |
204. |
pabrėžia, kad agentūros yra atsakingos už daugiametį ir metinį programavimą ir savo dotacijų veiksmams (veiklos ir finansinį) įgyvendinimą; taigi mano, kad veiksmingas agentūrų dotacijų veiklos valdymas yra nepaprastai svarbus norint pasiekti Sąjungos tikslus ir įgyvendinti jos politiką; |
205. |
pažymi, jog Audito Rūmai padarė išvadą, kad audituotos agentūros iš esmės skyrė dotacijas ir jas apmokėjo laikydamosi taisyklių; |
206. |
vis dėlto pastebi, kad Audito Rūmai nustatė tam tikrų trūkumų, susijusių su finansavimo būdo pasirinkimu, skyrimo procedūromis, kontrolės sistemomis ir veiklos rezultatų vertinimu, ir pateikė penkias rekomendacijas, kaip ištaisyti šiuos trūkumus; |
207. |
pažymi, kad agentūros strateginis pagrindimas ir finansavimo priemonės pasirinkimas galėtų padidinti priemonės veiksmingumą ir efektyvumą, taigi pagerinti agentūros užduočių įgyvendinimą; pabrėžia, kad nepakankami tolesni veiksmai, susiję su ex-ante vertinimu, galėtų lemti tai, kad agentūros rinksis netinkamas finansavimo priemones ir prastą dotacijų modelį; |
208. |
apgailestauja, kad dėl paprastai plačių dotacijomis finansuojamos agentūrų veiklos aprašų ir neaiškių rezultatų aprašų buvo parengti neišsamūs metiniai darbo planai; |
209. |
pažymi, kad agentūrų veiksmus, susijusius su dotacijomis, svarbu suderinti su jų įgaliojimais ir strateginiais tikslais; todėl ragina visas agentūras nustatyti konkrečias gaires ir kriterijus, padėsiančius pasirinkti tam tikrą finansavimo priemonę remiantis agentūros poreikių, jos išteklių, siektinų tikslų, potencialių tikslinių naudos gavėjų ir būtino konkurencingumo lygio bei patirties, įgytos darant ankstesnius pasirinkimus, analize; |
210. |
pažymi, kad agentūrų darbo programose reikėtų nurodyti, kokia veikla turi būti vykdoma naudojant dotacijas, kokie konkretūs tikslai ir numatyti rezultatai turi būti pasiekti dotacijomis finansuojamais veiksmais ir kokie yra planuojami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, būtini šiems veiksmams įgyvendinti; |
211. |
mano, kad, norint tinkamai parengti metines programas, nepaprastai svarbu nustatyti strateginius tikslus, tikslinius rezultatus ir poveikio rodiklius; |
212. |
pabrėžia, kad kai kurios agentūros dėl savo reglamentavimo sistemos priverstos naudoti dotacijų procedūras; vis dėlto susirūpinęs pažymi, kad agentūros sistemingai nesvarstė visų joms prieinamų finansavimo galimybių ir kad ne visada dotacijos buvo tinkamiausia priemonė; taip pat atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabą, kad taikant dotacijų procedūras naudojami griežtesni tinkamumo kriterijai ir ne tokie griežti finansinės paramos skyrimo kriterijai nei tie, kurie yra naudojami viešiesiems pirkimams, todėl dotacijos neturėtų būti standartinė finansavimo pasirinktis; vis dėlto mano, kad reikėtų išlaikyti tikslią pusiausvyrą tarp nurodytų dotacijų procedūrų trūkumų ir administracinių išlaidų, patiriamų taikant viešųjų pirkimų procedūras, todėl nepritaria Audito Rūmų pastabai, kad standartinė pasirinktis turėtų būti viešieji pirkimai; |
213. |
yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų pastabos, kad susijusios agentūros nenumatė tinkamų stebėsenos sistemų ir ex post vertinimų; ragina agentūras atlikti ex post vertinimus, kad būtų patobulinta jų veiklos, finansuojamos dotacijomis, priežiūros ir ataskaitų apie ją teikimo sistema; |
214. |
pabrėžia, kad veiklos rezultatų stebėsena ir rezultatų vertinimas yra būtini viešojo sektoriaus atskaitomybei ir išsamiam politikos formuotojų informavimui užtikrinti; pabrėžia, kad dėl decentralizuoto agentūrų pobūdžio tai joms netgi svarbiau; ragina agentūras įdiegti dotacijų priežiūros ir ataskaitų apie jas teikimo sistemas, pagrįstas rezultatais ir į poveikį orientuotais pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais ir ex post vertinimo rezultatais; mano, kad pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių vaidmuo stebint ir vertinant pažangą, poveikį ir rezultatus yra nepaprastai svarbus; |
215. |
susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai ir toliau yra nukreipti į sąnaudas ir produkciją, o ne į rezultatus ir poveikį; ragina agentūras strategiškiau rengti savo pagrindinės veiklos rezultatų rodiklius ir pagrįsti juos rezultatais ir poveikiu; |
216. |
ragina agentūras parengti ir atlikti savo metinių darbo planų rizikos vertinimą, kad būtų padidintas veiksmingumas užtikrinant tikslesnį įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą; |
217. |
rekomenduoja vadovautis strateginiu požiūriu skiriant finansines priemones trumpalaikiams tikslams finansuoti, kad būtų priimami teisingesni finansavimo sprendimai; |
218. |
ragina Sąjungos agentūrų tinklą padėti agentūroms pagerinti savo finansavimo procedūras ir visų pirma savo procedūras, taikomas veiklos rezultatų stebėsenai šiuo aspektu; |
219. |
ypač pabrėžia Audito Rūmų išvadas dėl dotacijų procedūrų ir skaidrumo, vienodų sąlygų taikymo bei galimų interesų konfliktų vengimo būtinybės; ragina susijusias agentūras kuo greičiau įgyvendinti Audito Rūmų rekomendacijas; |
220. |
ragina agentūras taikyti konkrečias dotacijų procedūras, siekiant nustatyti oficialias vidaus procedūras, kuriomis reglamentuojami skaidrumo ir vienodų sąlygų taikymo principai ir apsauga nuo galimų interesų konfliktų; pabrėžia, kad dėl šios priežasties agentūros turėtų sustiprinti savo dotacijų projektų įgyvendinimo tikrinimo sistemą; |
221. |
ragina Komisiją ir agentūras, kurios buvo šioje specialiojoje ataskaitoje pristatomo audito tikrinami subjektai, pateikti Parlamentui naujausią informaciją apie atitinkamų rekomendacijų įgyvendinimą; |
XVIII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 13/2016 „ES pagalba, skirta stiprinti viešąjį administravimą Moldovoje“
222. |
palankiai vertina Audito Rūmų pranešimą, pritaria jų rekomendacijoms ir ragina Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas siekiant stiprinti Moldovos administracinius gebėjimus; |
223. |
susirūpinęs pažymi, kad Sąjunga tik iš dalies prisidėjo prie viešojo administravimo stiprinimo ir kad Audito Rūmai nustatė daug trūkumų, įskaitant trūkumus audituotų programų ir projektų rengimo ir įgyvendinimo srityse; |
224. |
vis dėlto pažymi, kad Komisija turi veikti sudėtingomis politinėmis aplinkybėmis ir susiduria su paplitusia korupcija bei daugeliu viešųjų įstaigų trūkumų, pvz., pernelyg didele biurokratija, nepakankamu susitelkimu į pagrindines funkcijas, didele darbuotojų kaita, mažu efektyvumu ir atskaitomybės trūkumu; be to, pažymi, kad Moldovai didelį poveikį daro politinis nestabilumas, ekonominė suirutė, didelis skurdas ir masinė emigracija; |
225. |
pažymi, kad nors ypatingos politinės aplinkybės ir išorės veiksniai atliko svarbų vaidmenį užtikrinant į biudžetą įtrauktų programų sėkmę ir iš tikrųjų daugeliu atveju veikė už Komisijos kontrolės ribų, buvo konkrečių trūkumų, kuriuos Komisija būtų galėjusi pašalinti; |
226. |
pažymi, kad Audito Rūmų pastebėti trūkumai apima lėtą Komisijos reagavimą į staigius pokyčius, menką programų derinimą su Moldovos nacionalinėmis strategijomis, plataus užmojo tikslų trūkumą, neapibrėžtas ir neaiškias sąlygas ir nepakankamą papildomų paskatomis grindžiamų lėšų skyrimo pagrįstumą; |
227. |
ragina Komisiją skatinti savo partnerius iš Moldovos parengti sistemingas, tiksliai suformuluotas nacionalines strategijas, kurios apimtų aiškius, pamatuojamus tikslus, ir geriau su šiomis strategijomis susieti šalyje vykdomų programų rengimą; |
228. |
ragina Komisiją naudotis ex ante vertinimais siekiant aiškiai įvertinti finansavimo poreikius ir sukurti sutelktą ir pagrįstą biudžeto planavimą; |
229. |
ragina Komisiją pirmenybę teikti kovai su korupcija ir apgailestauja, kad nėra iš tiesų veiksmingos kovos su korupcija Vyriausybės strategijos; palankiai vertina tai, kad į Ministro Pirmininko kabinetą paskirtas aukšto lygio patarėjas kovos su korupcijos klausimais; vis dėlto pakartoja, kad reikalinga ryžtingesnė ir veiksmingesnė strategija ir didesnis politinis nacionalinių valdžios institucijų įsipareigojimas siekiant šioje srityje užtikrinti tvarius rezultatus; ragina nacionalines valdžios institucijas daugiausia dėmesio skirti kovai su korupcija ir didesniam viešojo administravimo skaidrumui ir sąžiningumui užtikrinti; |
230. |
ragina Komisiją tęsti dialogą su visų politinių pakraipų politiniais lyderiais, nacionalinėmis valdžios institucijomis ir teisminių institucijų bei teisėsaugos specialistais siekiant susitarti dėl aktyvios kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir dėl griežtų priemonių ir mechanizmų įgyvendinimo tam, kad būtų užkirstas kelias korupcijai ir ekonominiams nusikaltimams pagal šalies baudžiamąją teisę; |
231. |
ragina Komisiją rengti projektus, pagal kuriuos būtų gerinamos informatorių, kurie atkreipia visuomenės dėmesį į korupcijos atvejus ir sukčiavimą, teisės ir padėtis; |
232. |
pažymi, kad pagrindiniai pagalbos teikimo metodai yra sektorinė parama biudžetui (74 % pagalbos) ir projektai; apgailestaudamas pažymi, kad parama biudžetui turėjo ribotą poveikį stiprinant viešąjį administravimą; |
233. |
susirūpinęs pažymi, kad sektorinės paramos biudžetui metodas yra labai rizikinga biudžeto paskirstymo priemonė, ypač Moldovos aplinkybėmis, kuriomis viešąją administraciją paralyžiuoja korupcija ir užgožia vietinė oligarchija; ragina Komisiją remiantis išsamia rizikos analize persvarstyti naudojamus metodus; |
234. |
ragina Komisiją naudoti metodus, kurie Moldovos piliečiams duotų matomų ir apčiuopiamų rezultatų; |
235. |
pažymi, kad projektų koncepcija iš esmės buvo tinkama, tačiau jiems trūko koordinavimo taikymo srities ir laiko aspektais, o techninė parama administraciniams gebėjimams vystyti buvo suteikta vėliau, negu reikėjo; |
236. |
apgailestauja, kad, nors įgyvendinus projektus iš esmės buvo pasiekta numatytų rezultatų, rezultatai ne visuomet buvo tvarūs iš dalies dėl politinės valios stokos ir kitų išorės veiksnių; ragina Komisiją remtis sėkmingų projektų, kurie yra tvarūs, turi apskaičiuojamą pridėtinę vertę ir buvo įgyvendinti ir panaudoti pagal reglamentus, pasiekimais; ragina Komisiją gerinti strateginį planavimą ir užtikrinti, kad projektai būtų tvarūs ir gyvybingi, nustatant tai kaip išankstinę projektų sąlygą; |
237. |
pažymi, kad projektai iš dalies padėjo stiprinti viešąjį administravimą, tačiau jie ne visada atitiko Moldovos administracijos poreikius ar tikslus; ragina Komisiją projektus tiksliau priderinti prie konkrečių nacionalinių poreikių; |
238. |
ragina Komisiją toliau laikytis patikimo finansų valdymo principų; ragina Komisiją padėti rengti projektus, kurie būtų naudojami kaip tarpinė grandis tolesnėms investicijoms šalyje, ir šioje srityje užmegzti bendradarbiavimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis; ragina Komisiją teikti pirmenybę projektams, turintiems didelį potencialą tokiose pagrindinėse srityse kaip viešieji pirkimai arba atrankos procedūros, ir vengti finansuoti mažai tvarumo perspektyvų turinčius projektus; |
239. |
susirūpinęs pažymi, kad nors 2012 m. Komisija sukūrė sistemingesnę rizikos analizę, įsteigė aukšto lygio paramos biudžetui operacijų valdymo komitetus ir sukūrė išankstinio perspėjimo atsiradus naujai rizikai sistemą, Komisija nesugebėjo laiku pastebėti vadinamosios „amžiaus vagystės“, kai per masinį korupcijos skandalą buvo išgrobstyta 1 mlrd. JAV dolerių indėlininkų lėšų, gali būti net įskaitant iš Sąjungos gautus finansinius įnašus; pažymi, kad 2015 m. liepos mėn. pagaliau buvo sustabdyti paramos biudžetui mokėjimai, o juos vėl vykdyti leidžiama tik tada, kai bus pagerinta makroekonominė ir fiskalinė padėtis bei sudarytas TVF susitarimas; |
240. |
ragina Komisiją pagerinti ankstyvo perspėjimo sistemą ir rizikos analizę, kad būtų galima greičiau ir lanksčiau reaguoti į potencialius pavojus; |
241. |
atkreipia dėmesį į tai, kad administracinių gebėjimų stiprinimas Moldovoje yra pagrindinė problema, nes šalis neturi visiškos visos savo teritorijos kontrolės, o tai suteikia paskatų separatistinėms prorusiškų pajėgų tendencijoms; primena, kad Moldova savo ateitį sieja su Europa ir todėl yra strateginė Sąjungos partnerė; |
242. |
apgailestauja, kad tebesitęsiantis Moldovos politinis nestabilumas daro ilgalaikę žalą šios šalies demokratinių institucijų patikimumui ir riboja pažangą siekiant demokratijos, mažina paramą Sąjungos integracijai ir gausina prorusiškų politinių iniciatyvų; |
243. |
ragina Komisiją toliau vykdyti įsipareigojimus Moldovoje, siekiant stiprinti Sąjungos ir Moldovos politinę asociaciją ir ekonominę integraciją; pabrėžia Sąjungos paramos, orientavimo ir stebėjimo svarbą vykdant prioritetines reformas, kuriomis siekiama kovoti su valstybės institucijų politizavimu, sistemine korupcija ir vykdyti viešojo administravimo reformą, kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus; |
XIX dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 14/2016 „Romų integracijai skirtos ES politikos iniciatyvos ir finansinė parama: per pastarąjį dešimtmetį padaryta didelė pažanga, tačiau būtina dėti daugiau pastangų vietoje“
244. |
atsižvelgia į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Tarybos direktyvą 2000/43/EB (11) dėl rasinės lygybės, Tarybos direktyvą 2000/78/EB (12) dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB (13) dėl teisės laisvai judėti ir apsigyventi Sąjungoje; |
245. |
palankiai vertina 2008 m. Tarybos pamatinį sprendimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija (14), 2011 m. kovo 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (15), 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011) 173 (16)), 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (17) ir 2015 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo 2015 m. ataskaita“ (COM(2015) 299); |
246. |
pažymi, kad romų integracija priklauso nuo jų įtraukties ir galėjimo naudotis tomis pačiomis teisėmis, kurios pripažįstamos visiems Europos piliečiams, kurių dalį jie sudaro; |
247. |
primena pagrindinius bendruosius romų integracijos principus (18), t. y. dešimt pagrindinių bendrųjų principų, apsvarstytų pirmajame Europos romų integracijos platformos posėdyje, įvykusiame 2009 m. Prahoje, kurie, kaip priedas, buvo įtraukti į 2009 m. birželio 8 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdžio išvadas; |
248. |
pritaria Audito Rūmų rekomendacijoms ir ragina Komisiją ir valstybes nares kuo sparčiau jas įgyvendinti; |
249. |
apgailestauja, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu romų įtraukčiai ir integracijai neskirta reikiamo dėmesio; ragina rengiant būsimą Sąjungos strateginę programą labiau atsižvelgti į romų ir kitų marginalizuotų bendruomenių įtraukties sunkumus ir jų patiriamą diskriminaciją; |
250. |
apgailestauja, kad į Auditų Rūmų vykdytą apklausą nebuvo įtrauktas platesnis spektras šalių, kaip antai Slovakija, Graikija ar Prancūzija, kuriose romai sudaro nemažą gyventojų dalį; |
251. |
ragina valstybes nares apibrėžti nepalankioje padėtyje esančius žmones, kuriems jos ketina skirti paramą pagal jų poreikius ir sunkumus, su kuriais jie susiduria, ir skiriant Europos lėšas ypatingą dėmesį skirti romams; |
252. |
apgailestauja, kad dėl sanglaudos politikos lėšų, kurias vieninteles galima naudoti su romų įtrauktimi, integracija ir kova su jų diskriminacija susijusiems projektams, naudojimo sudėtingumo neįmanoma pakankamai padėti romų integracijai ir užtikrinti jų galimybę naudotis savo teisėmis; |
253. |
todėl mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų patvirtinti veiksmų gaires siekiant išnagrinėti realų įstatymų ir kitų teisės aktų ir lėšų, kurio skirtos romams padėti, poveikį ir nustatyti sritis, kuriose reikia numatyti daugiau išteklių ir administracinių pajėgumų nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu, kad būtų galima padėti įgyvendinti ir valdyti projektus, kuriais siekiama romų įtraukties, integracijos ir siekiama kovoti su jų diskriminacija; |
254. |
ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją apie finansavimą, kuris gali būti skiriamas romams, bei išnagrinėti esamas kliūtis ir į tai atsižvelgti supaprastinant lėšų panaudojimą; |
255. |
pripažįsta, kad naudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas svarbu vykdyti ilgalaikių marginalizuotoms romų bendruomenėms skirtų projektų atranką; |
256. |
pabrėžia, kad būtina nustatyti lankstesnius atrankos kriterijus projektams, kuriais siekiama romų ir kitų marginalizuotų bendruomenių įtraukties; |
257. |
ragina Komisiją užtikrinti, kad kitu programavimo laikotarpiu arba tuomet, kai bus peržiūrimos veiksmų programos, į nacionalines romų integracijos strategijas įtraukti romų integracijos tikslai atsispindėtų Europos struktūrinių ir investicijų fondų programoje visais veiklos lygmenimis; |
258. |
ragina valstybes nares ir Komisiją pateikti reikiamų darnių duomenų apie romus, kad būtų galima geriau įvertinti jų socialinę, administracinę ir ekonominę įtrauktį; |
259. |
primygtinai pabrėžia, kad atskirtis būsto srityje, benamystė, atskirtis švietimo srityje, nedarbas ir diskriminacija darbinantis dažnai yra pagrindiniai marginalizacijos elementai; todėl atkreipia dėmesį į romams ir kitoms marginalizuotoms bendruomenėms skirtų integruotų iniciatyvų būsto, švietimo ir galimybės įsidarbinti srityje svarbą; |
260. |
pabrėžia, kad labai didelė kliūtis kovojant su romų diskriminacija yra tai, kad organizacijoms ir tokioms institucijoms kaip policija ar socialinės tarnybos labai retai pranešama apie šios diskriminacijos atvejus; todėl ragina valstybes nares parengti strategiją, kad būtų panaikinta institucinė diskriminacija ir sumažintas romų nepasitikėjimas institucijomis; |
261. |
primygtinai ragina Komisiją, bendradarbiaujant su marginalizuotų bendruomenių, ypač romų, atstovais ir specializuotomis institucijomis, užtikrinti, kad valstybių narių valdžios institucijose būtų įvestas mokymo ciklas, siekiant kovoti su diskriminacija ir tapti pavyzdžiu, kad būtų skatinama įtrauktis palaikant tinkamą, konstruktyvų ir veiksmingą dialogą; |
262. |
primena, kad yra Sąjungos užimtumo ir inovacijų programa, kuriai 2014–2020 m. laikotarpiui skirta 900 mln. EUR ir kurioje ypatingas dėmesys skiriamas pažeidžiamiems asmenims, kovai su skurdu ir socialine atskirtimi; |
263. |
ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įsteigti Europos fondą, kurio lėšos būtų konkrečiai skirtos romų ir kitų marginalizuotų bendruomenių įtraukčiai, ir užtikrinti reikiamą lėšų pagal tokį fondą panaudojimo kontrolę; |
264. |
ragina Komisiją parengti veiksmingą ilgalaikę Europos romų integracijos strategiją, kuri būtų visais politiniais ir administraciniais lygmenimis parengtas ir taikomas Europos veiksmų planas, įtraukiant romų bendruomenės atstovus, ir kuris būtų grindžiamas pagrindinėmis lygybės, galimybės naudotis tiesėmis ir nediskriminavimo vertybėmis; pabrėžia, kad ši strategija turi padėti veiksmingai integruoti romus, suteikti jiems galimybę šviestis, įsidarbinti, gauti būstą, naudotis kultūra, sveikatos priežiūros paslaugomis, dalyvauti viešuosiuose reikaluose, mokytis ir laisvai judėti Sąjungoje; |
265. |
vis dėlto pabrėžia, kad pačios valstybės narės turi imtis visų romų paramos priemonių ir užtikrinti, kad nacionalinės teisės aktai ir teisės bendrai būtų vienodai nediskriminuojant taikomi visoje jų teritorijoje; |
XX dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 15/2016 „Ar Komisija veiksmingai valdė nuo konfliktų nukentėjusiems Afrikos Didžiųjų ežerų regiono gyventojams teikiamą humanitarinę pagalbą?“
266. |
palankiai vertina specialiąją ataskaitą, skirtą rizikai, susijusiai su Sąjungos plėtros ir bendradarbiavimo veiklai taikomu į rezultatus orientuotu metodu, apžvelgti, ir toliau pateikia savo pastabas ir rekomendacijas; |
267. |
džiaugiasi išvadomis, kuriomis remiantis nurodoma, kad humanitarinė pagalba buvo valdoma veiksmingai, ypač sudėtingoje darbo aplinkoje, kuriai būdingas nesaugumas ir nenuspėjamumas, dėl kurių efektyvus įgyvendinimas buvo iš tiesų sunkus iššūkis; |
268. |
ragina Komisiją esant palankioms vietinėms sąlygoms toliau stengtis susieti pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi; mano kad galbūt tą daryti padėtų nuolatinė Pagalbos, atkūrimo ir vystymosi susiejimo paslaugas apimanti platforma; mano, kad tokia platforma, be kita ko, galėtų padėti nustatyti potencialias derintinas programas; mano, kad, kai tik įmanoma, reikia nustatyti integruotus metodus, apimančius aiškiai nustatytus koordinavimo tikslus ir išsamią šalių ar regionų strategiją, į kurią būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai; |
269. |
be to, ragina Komisijos tarnybas užtikrinti geresnį perėjimą nuo trumpalaikių humanitarinių veiksmų prie ilgalaikių vystymosi intervencijų ir nuoseklų koordinavimą ne tik tarp įvairių Sąjungos veikėjų, bet ir atsižvelgiant į nacionalinius prioritetus ir kitas tarptautines organizacijas, taikant bendrą strategiją ir pasinaudojant bendra humanitarine ir vystymosi sistema; |
270. |
mano, kad reikia atlikti sisteminį humanitarinių veiksmų realių rezultatų vertinimą, taip pat įvertinti regione patiriamas administracines sąnaudas, dėmesį labiau sutelkiant į veiksmingumą ir nustatant galimus standartus įprastų ir nuolatinių sąnaudų punktams; |
271. |
ragina, kai tik įmanoma, terminus geriau pritaikyti prie intervencijos aplinkos siekiant išvengti ilgų ir brangių pratęsimų; |
272. |
ragina atitinkamas Sąjungos ir JT institucijas visapusiškai laikytis Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo ir jį įgyvendinti; prašo Komisijos pateikti Parlamentui Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo įgyvendinimo ataskaitą ir susijusias gaires ir nustatyti sritis, kuriose reikalingi patobulinimai, bei pateikti šiuo klausimu atitinkamų susijusių pasiūlymų; |
273. |
primena, kad JT ir tarptautinėms organizacijoms teikiant ataskaitas reikėtų užtikrinti kuo tikslesnį galimo finansavimo atsekamumą ir palyginimą su intervencijos pradžioje susitartos teikiamos pagalbos veiklos aspektais, taip pat naudingo grįžtamojo ryšio teikimą Komisijos tarnyboms; pabrėžia, jog svarbu, kad organizacijos partnerės Komisijos ataskaitas teiktų laiku ir taip sudarytų sąlygas greitai valdyti ar pritaikyti humanitarinio atsako ir finansavimo priemones; |
274. |
pabrėžia poreikį pagerinti JT atskaitomybę ir skaidrumą naudojant Sąjungos išteklius ir patobulinti rezultatyvumą įgyvendinant tarptautiniu lygiu susitartas humanitarines ir vystymosi strategines gaires bei tikslus; |
275. |
prašo Komisijos rezultatų vertinimą įtraukti į humanitarinės pagalbos įgyvendinimo planus siekiant atlikti tokių planų lyginamąją analizę ir dalytis geriausia praktika; |
276. |
apgailestauja, kad daugiausia pateikiama neišsamios ar į rezultatus nepakankamai orientuotos informacijos, o tai Komisijai trukdo tinkamai vykdyti savo stebėjimo funkciją; |
277. |
primygtinai pabrėžia, kad reikia pasiekti didžiausią skaidrumą ir institucijų atskaitomybę visais lygmenimis, užtikrinant galimybę susipažinti su išsamia ir patikima biudžeto informacija ir finansiniais duomenimis, susijusiais su projektais, kuriems teikiamas Sąjungos finansavimas, kad būtų galima vykdyti Parlamento kontrolę; |
XXI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 16/2016 „ES švietimo tikslai: programos suderintos, bet yra su veiklos rezultatų vertinimu susijusių trūkumų“
278. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą, pritaria jos rekomendacijoms ir džiaugiasi, kad Komisija pritaria minėtoms rekomendacijoms ir ateityje į jas atsižvelgs; |
279. |
palankiai vertina tai, kad Komisija įdiegė ankstesnes Audito Rūmų rekomendacijas į savo 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų teisinę sistemą ir taip sudarė galimybę užtikrinti ekonomiškai naudingesnį lėšų panaudojimą taikant veiklos sistemą ir rezervą, ex-ante sąlygas, bendrus išdirbių ir rezultatų rodiklius; |
280. |
pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti veiklai ir rezultatams, ir džiaugiasi, kad naujoji reglamentavimo sistema 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui apima nuostatas dėl valstybių narių teikiamų rezultatų ataskaitų; |
281. |
atkreipia dėmesį į trūkumus rezultatų vertinimo srityje, ypač kalbant apie tikslų nustatymą ir išdirbio ir (arba) rezultatų rodiklius 2007–2013 m. laikotarpiu įgyvendintuose projektuose; apgailestauja, kad rezultatų rodikliai vis dar nevisiškai patikimi, ir tikisi, kad šis trūkumas bus ištaisytas 2014–2020 m. programavimo laikotarpio antroje pusėje; |
282. |
džiaugiasi anksti mokyklą palikusių asmenų skaičiaus mažėjimo ir aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičiaus didėjimo tendencija; ragina valstybes nares savo konkrečius nacionalinius tikslus suderinti su Sąjungos tikslu, kad jos geriau pasiektų švietimo tikslus; |
283. |
atkreipia dėmesį į tai, jog nustatytas tikslas, kad Sąjungoje neseniai mokslą baigusių asmenų užimtumo lygis turėtų pasiekti bent 82 % ne vėliau kaip2020 m. ir kad keturios iš penkių aplankytų valstybių narių buvo vis dar nėra pasiekusios šio tikslo; pažymi, kad tos keturios valstybės narės nukentėjo nuo sunkios ekonominės krizės, nuo kurios dabar pradeda atsigauti; yra įsitikinęs, kad toms keturioms valstybėms narėms vis dar įmanoma šį tikslą pasiekti ir netgi jį viršyti; |
284. |
pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tvirtą išsilavinimo įgijimo ir įsidarbinimo galimybių sąsają, svarbu išlaikyti pakankamą Sąjungos investicijų į švietimą lygį; |
XXII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 17/2016 „ES institucijos gali padaryti daugiau, kad palengvintų galimybę dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose“
285. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitos išvadas ir rekomendacijas; |
286. |
ragina padidinti Sąjungos institucijų viešųjų pirkimų skaidrumą, taip pat nacionaliniu lygiu, užtikrinant, kad visuomenė galėtų susipažinti su viešųjų pirkimų dokumentais ir duomenimis; mano, kad internete Sąjungos institucijų viešųjų pirkimų veikla menkai matoma, informacija yra nepakankama, neaiški ir išsklaidyta įvairiose skirtingose interneto svetainėse; |
287. |
tvirtai pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad Sąjungos institucijos turėtų internete sukurti bendrą vieno langelio principu veikiančią savo viešiesiems pirkimams skirtą svetainę, kad ekonominės veiklos vykdytojai vienoje vietoje internete rastų visą aktualią informaciją ir galėtų per tą svetainę palaikyti ryšį su Sąjungos institucijomis; yra įsitikinęs, kad viešųjų pirkimų procedūros, įskaitant informaciją apie taikomas taisykles, verslo galimybes, atitinkamus viešųjų pirkimų dokumentus, pasiūlymų teikimą, tai pat visas kitas institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų bendravimas turėtų vykti vieno langelio principu veikiančioje svetainėje; |
288. |
prašo informaciją Komisijos interneto svetainėje, skirtoje visoms valstybėms narėms išmokamoms Europos lėšoms, skelbti viena iš trijų institucijos darbo kalbų ir tuos pačius duomenis pateikti visoms valstybėms narėms: bent jau vertę, sutarties objektą, rangovo pavadinimą, subrangovo (jei yra) pavadinimą, sutarties trukmę, ir nurodyti, ar yra kokių nors papildomų dokumentų; pabrėžia, kad tai sudarys sąlygas visų valstybių narių nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) stebėti, kaip leidžiamos lėšos ir projektų išlaidų veiksmingumą; |
289. |
pabrėžia, kad perkančiųjų organizacijų užduotis – užtikrinti tokius viešuosius pirkimus, kurie būtų pagrįsti rinka, pritrauktų pakankamai pasiūlymų ir užtikrintų subalansuotą prieigą visiems ekonominės veiklos vykdytojams; pritaria Audito Rūmams, kad Komisija, rengdamasi būsimai 2016 m. Finansinio reglamento peržiūrai, turėtų pasiūlyti bendrą viešųjų pirkimų taisyklių sąvadą; pabrėžia, kad turi būti aiškiai skatinamos dalyvauti mažosios ir vidutinės įmonės, priešingai, nei dabar, kai palankioje padėtyje yra tik dideli veiklos vykdytojai; mano, kad į bendrą viešųjų pirkimų taisyklių sąvadą reikėtų įtraukti taisykles dėl rinkos tyrimo prieš sudarant pastatų sutartis ir dėl viešųjų pirkimų procedūroms taikytinos kalbų vartojimo tvarkos, taip pat reikėtų pagrįsti nukrypimus nuo Viešųjų pirkimų direktyvos (19); |
290. |
primena, kad perkančiosioms institucijoms naudojant ribotas viešųjų pirkimų procedūras suvaržomi galimi konkurso dalyviai, trukdoma skaidrumui ir nepateikiama informacija apie tai, kaip panaudojami mokesčių mokėtojų pinigai; pabrėžia, kad Taryba ribotas viešųjų pirkimų procedūras naudojo vykdydama didžiąją dalį savo konkursų ir kad Sąjungos institucijos visos kartu 2010–2014 m. pagal ribotas viešųjų pirkimų procedūras sudarė 25 % ar daugiau savo sutarčių; reikalauja tokias procedūras taikyti tik labai retais atvejais ir tinkamai jas pagrįsti; |
291. |
atkreipia dėmesį, kad Parlamentas savo svetainėje kasmet skelbia išsamų visų savo rangovų, su kuriais sudarytų sutarčių vertė yra didesnė nei 15 000 EUR, sąrašą, tačiau jis neskelbia visų savo sutarčių; ragina visas institucijas padaryti prieinamą visą informaciją apie visus sutartininkus ir sutartis, sudaromas pagal viešųjų pirkimų procedūrą, įskaitant tiesioginio sudarymo atvejus ar ribotas procedūras; |
292. |
pabrėžia, jog reikia užtikrinti daugiau viešumo ir kad skelbimus apie pirkimą skaidriai skelbti visiems veiklos vykdytojams; primena, kad, kaip nustatė Audito Rūmai, „Europos Parlamentas, norėdamas sudaryti 133,6 mln. EUR vertės sutartį dėl pastato Briuselyje, pasirinko derybų procedūrą, nors 2012 m. birželio 27 d. pasirašant sutartį pastato dar nebuvo“, nesilaikydamas taisyklės, kad išimtis, kuria leidžiama nerengti įprasto konkurso, taikoma tik tada, kai pastatas jau yra, kaip nustatyta taikymo taisyklių 134 straipsnio 1 dalyje; primygtinai pabrėžia, kad visų neužbaigtų ar dar nepastatytų pastatų atveju sutartys turėtų būti skiriamos taikant atvirus ir konkursinius metodus, ir yra įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į sutarčių sudėtingumą ir dideles naudojamų lėšų sumas, ši politika turėtų būti taikoma visoms sutartims dėl pastatų; |
293. |
pritaria Audito Rūmams, kad, kai tik įmanoma, Sąjungos institucijos turėtų skaidyti sutartis į mažesnes dalis tam, kad jų viešuosiuose pirkimuose būtų kuo daugiau dalyvių; pabrėžia, kad 2014 m. Taryba, nesuskaidžiusi sutarties į dalis, vienai bendrovei skyrė 10 metų preliminariąją daugiau kaip 93 mln. EUR vertės techninių įrenginių valdymo, techninės priežiūros, remonto ir pritaikymo jos esamuose arba būsimuose pastatuose sutartį; pamini, kad Komisija taip pat pasielgė 2015 m., t. y. neskaidė į dalis 5 metų trukmės ir beveik 9 mln. EUR vertės Sąjungos nemokamo teisinio konsultavimo tarnybos „Jūsų Europos patarėjas“ sutarties; pabrėžia, kad neskaidant sutarčių ir sudarant itin ilgos trukmės sutartis (10 ar 7 metų, rekordinės 17 metų trukmės sutartį Taryba sudarė dėl Justus Lipsus pastato) trukdoma konkurencijai, skatinamas neskaidrumas ir galima korupcija; taigi ragina visas institucijas atsisakyti šios praktikos, kuri visiškai prieštarauja skaidrumo ir gerosios praktikos dvasiai, kurią Sąjunga turėtų skatinti; |
294. |
reikalauja, kad visos Sąjungos institucijos parengtų ir taikytų tinkamas auditų ir vertinimų priemones ir metodus, siekiant atpažinti pažeidimus ir apie juos pranešti; dar kartą pakartoja, kad siekiant kovoti su sukčiavimu ir korupcija reikalinga geresnė stebėjimo, nustatymo, analizės ir ataskaitų rengimo technologija; pabrėžia, kad šios žinios turi būti prieinamos taip pat valstybėms narėms; pabrėžia informatorių vaidmenį atskleidžiant netinkamą veiklą ir primena, kad visos Europos institucijos ir agentūros pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų, įsigaliojusių 2014 m. sausio 1 d., 22c straipsnio privalo priimti privalomas vidaus taisykles dėl informatorių; |
295. |
pritaria Audito Rūmams, kad Komisija turėtų pasiūlyti Sąjungos finansinio reglamento pakeitimus, kurie sudarytų sąlygas greitai išnagrinėti ekonominės veiklos vykdytojų, manančių, kad su jais neteisingai pasielgta, skundus; pažymi, kad ši peržiūra turėtų būti atliekama prieš ekonominės veiklos vykdytojams kreipiantis į Europos ombudsmeną ar Sąjungos teismus; |
296. |
mano, kad teisėsauga viešųjų pirkimų srityje gali būti užtikrinta visų pirma įsteigiant kompetentingas ir nepriklausomas tyrimų įstaigas ir agentūras, kurios dėmesį sutelktų į korupcijos viešųjų pirkimų srityje tyrimą; pabrėžia, kad Sąjungos institucijos ir valstybės narės turi dalytis tarpusavyje ir su OLAF, Europolu, Eurojustu ir kitomis tyrimų įstaigomis informacija bei žvalgybos duomenimis apie viešuosius pirkimus; primygtinai rekomenduoja, kad tyrimo įgaliojimus turinčios institucijos, ypač OLAF, tobulintų savo bylų valdymo sistemą ir teiktų ataskaitas bei statistinius duomenis apie tiriamus įvairių rūšių pažeidimus ir tų tyrimų rezultatus; |
297. |
palankiai vertina Audito Rūmų išvadą, kad Sąjungos institucijos turi įsteigti vieną viešą informacijos, susijusios su jų viešųjų pirkimų veikla, saugyklą siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos institucijų viešųjų pirkimų veiklos ex post stebėjimą; |
298. |
pabrėžia, kad centralizuotas viešųjų pirkimų duomenų rinkimas padeda kurti prasmingą, tikslią ir išsamią statistiką siekiant užkirsti kelią korupcijai viešųjų pirkimų srityje, ją nustatyti, tirti ir imtis tinkamų kovos priemonių; pabrėžia, kad į centrines viešųjų pirkimų duomenų bazes (įskaitant TED) įtraukus papildomas duomenų kategorijas, būtų galima nustatyti rizikingas situacijas, susijusias su viešųjų pirkimų pažeidimais; ragina Sąjungos institucijas užtikrinti, kad šios duomenų bazės būtų pildomos laiku ir išsamiai; |
299. |
pabrėžia tiriamąjį darbą atliekančių žurnalistų ir NVO vaidmenį užtikrinant viešųjų pirkimų proceso skaidrumą ir nustatant sukčiavimo ar galimų interesų konfliktų atvejus; yra tvirtai įsitikinęs, kad minėtosioms kategorijoms turėtų būti suteikta prieiga prie ARACHNE, ORBIS ir kitų susijusių priemonių ir duomenų bazių, kurios sudaro sąlygas nustatyti bet kokius įtarimus dėl interesų konfliktų ar korupcijos Sąjungos institucijų viešųjų pirkimų srityje, taip pat valstybėse narėse, ypač kalbant apie pirkimus naudojant Europos lėšas; |
300. |
ragina visas institucijas ir agentūras visada skelbti vidutinio ir aukšto lygio vadovų, narių, ekspertų gyvenimo aprašymus ir interesų deklaracijas, taip pat visų vadovaujančiųjų organų ar struktūrų, net valstybių narių komandiruotų ekspertų atvejais, nes tokių ekspertų gyvenimo aprašymai turėtų būti visada viešai prieinami; pabrėžia, kad interesų konfliktų nebuvimo deklaracija, kurią vis dar naudoja kai kurios institucijos, nėra skelbti tinkamas dokumentas, atsižvelgiant į tai, kad interesų konflikto buvimą ar nebuvimą visada turėtų įvertinti nepriklausoma trečioji organizacija ar įstaiga; |
301. |
ragina Audito Rūmus reguliariai skelbti duomenis apie visus piktnaudžiavimo atvejus, susijusius su informavimo apie pažeidimus atvejais, taip pat visas interesų konfliktų ar „sukamųjų durų“ reiškinio situacijas, nustatytas vykdant stebėjimo ar audito procesus, ir prašo Audito Rūmus bent kartą per metus skelbti specialiąsias ataskaitas apie visose Europos agentūrose ir bendrosiose įmonėse, ypač susijusiose su pramone, nustatytų interesų konfliktų atvejus ir šios srities politiką; |
302. |
pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad Sąjungos institucijos turėtų vykdyti tarpusavio vertinimą, tarpusavio mokymosi veiklą ir keistis geriausia praktika viešųjų pirkimų srityje; |
XXIII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 18/2016 „ES tvarių biodegalų sertifikavimo sistema“
303. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą, ypač Audito Rūmų pateiktas pastabas ir rekomendacijas; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija keturias rekomendacijas iš penkių priėmė visiškai, o vieną iš dalies; ragina Komisiją persvarstyti visišką pritarimą rekomendacijai dėl valstybių narių pateikiamų duomenų patikimumo; |
304. |
pažymi, kad manoma, jog pasaulinės aplinkos politikos srityje Sąjunga turi būti lyderė, nustatanti aplinkosaugos standartus tarptautiniu lygmeniu, teikianti geriausią praktiką aplinkos apsaugos srityje ir išliekanti konkurencinga pasaulinėje rinkoje; pažymi, kad 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje Sąjunga nustato „gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ tikslą iki 2050 m.; pažymi, kad vienas iš prioritetų yra užtikrinti, kad „klestėjimo ir sveikos aplinkos pagrindas – inovacinė žiedinė ekonomika, kurioje niekas nešvaistoma veltui ir kurioje gamtos ištekliai valdomi tvariai, o biologinė įvairovė saugoma, vertinama ir atkuriama taip, kad didėtų mūsų visuomenės atsparumas“; |
305. |
pažymi, kad Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje (20) Sąjunga įsipareigojo užtikrinti, kad iki 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis, naudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 %, o tai galima pasiekti tik dideliu mastu naudojant biodegalus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad biokuro gamyba gali būti siejama su tam tikra rizika, susijusia su žemės naudojimu, ir todėl būtina užtikrinti jos tvarumą; |
306. |
pabrėžia, kad veiksmingos ir patikimos tvaraus biokuro sertifikavimo sistemos sukūrimas yra vienas iš svarbių žingsnių įgyvendinant 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje nustatytus politikos prioritetus; atkreipia dėmesį į tai, kad biokuro tvarumas yra sertifikuojamas pagal Komisijos pripažintas savanoriškas sistemas; apgailestauja dėl to, kad, Audito Rūmų nuomone, Sąjungos biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima; |
307. |
apgailestaudamas pažymi, kad pagal Komisijos pripažinimo procedūrą neatsižvelgiama į kai kuriuos svarbius tvarumo ir sąžiningos prekybos aspektus, kaip antai su žemės valdomis susiję konfliktai, priverstinis ar vaikų darbas, prastos ūkininkų darbo sąlygos, pavojus sveikatai ir saugai, ir netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikis, kurie įvairiomis aplinkybėmis laikomi itin svarbiais; mano, kad tai rodo Komisijos politikos sričių nenuoseklumą; ragina Komisiją išsamiau pertvarkyti savo vertinimo procedūras ir šiuos aspektus įtraukti į savanoriškų sistemų patikros procedūrą; ragina Komisiją reikalauti, kad savanoriškos sistemos kartą per metus pateiktų ataskaitą apie savo sertifikavimo veiklą ir atitinkamą informaciją dėl minėtos rizikos; |
308. |
atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol Komisija pateikė dvi ataskaitas apie Sąjungos biokuro politikos poveikį socialiniam tvarumui Sąjungos ir trečiosiose šalyse ir apie galimybę įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis; apgailestaudamas pažymi, kad ataskaitose pateikta informacija buvo gana ribota ir pateiktos tik neaiškios išvados; ragina Komisiją pagerinti ataskaitų teikimo sistemą ir pateikti Parlamentui išsamią analizę siekiant visuomenę informuoti šiais svarbiais klausimais; |
309. |
itin susirūpinęs pažymi, kad biokuro gamyba gali varžytis su maistinių kultūrų auginimu ir kad biokuro gamybai auginamų kultūrų masinis paplitimas gali turėti didžiulį poveikį aplinkos ir sveikatos standartams besivystančiose šalyse, pvz., Pietų Amerikoje ir Pietų Azijoje, ir kad tai gali sukelti masinį miškų nykimą ir tradicinio žemės ūkio mažėjimą, kuris daro ilgalaikį socialinį ir ekonominį poveikį vietos bendruomenėms; apgailestauja, kad Komisijos ataskaitose neaptariami platesni vystymosi klausimai besivystančiose šalyse; ragina Komisiją priimti nuoseklesnį ir darnesnį požiūrį į savo politiką aplinkos, energetikos, plėtros ir kitais susijusiais klausimais; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikiui; |
310. |
apgailestaudamas pažymi, kad Komisija suteikė pripažinimą savanoriškoms sistemoms, kurios neturėjo tinkamų tikrinimo procedūrų, skirtų užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų biodegalų kilmė iš tiesų būtų atliekos arba kad Sąjungos auginama biodegalų žaliava iš tiesų atitiktų žemės ūkiui nustatytus Sąjungos aplinkosauginius reikalavimus; ragina Komisiją tikrinti, kad Sąjungos biodegalų žaliavų gamintojai faktiškai laikytųsi žemės ūkiui nustatytų Sąjungos aplinkosaugos reikalavimų; ragina Komisiją pateikti pakankamai įrodymų apie atliekų ir liekanų, naudojamų gaminant biokurą, kilmę; |
311. |
susirūpinęs pažymi, kad kai kurios pripažintos sistemos buvo nepakankamai skaidrios ar jų valdymo struktūrą sudarė tik vos kelių ekonominės veiklos vykdytojų atstovai; ragina Komisiją užtikrinti, kad savanoriškos sistemos neturėtų interesų konfliktų, ir numatyti veiksmingą komunikaciją su kitais suinteresuotaisiais subjektais; |
312. |
ragina Komisiją toliau užtikrinti savanoriškų sistemų ir ekonominės veiklos vykdytojų skaidrumą reikalaujant, kad šios sistemos sukurtų oficialią interneto svetainę, kurioje būtų viešai skelbiama išsami informacija apie savanoriškas sistemas, jų sertifikavimo procedūras, darbuotojus, suteiktus sertifikatus, audito ataskaitas, skundus ir ekonominės veiklos vykdytojus, su kuriais jos bendradarbiauja; |
313. |
susirūpinęs pažymi, kad Komisija neprižiūri pripažintų savanoriškų sistemų veiklos ir todėl negali gauti patikinimo apie sertifikatų kokybę; apgailestaudamas pažymi, kad trūksta specialios skundų sistemos, todėl Komisija negali patikrinti, ar skundai nagrinėjami teisingai; ragina Komisiją įdiegti priežiūros sistemą, kuri padėtų nustatyti, ar savanoriško sertifikavimo sistemos atitinka pripažinimui nustatytus standartus; ragina Komisiją reikalauti, kad savanoriškos sistemos savo interneto svetainėse parengtų skaidrias, patogias vartotojui informatyvias ir prieinamas skundų sistemas; ragina Komisiją atidžiai stebėti skundų sistemas ir prireikus imtis veiksmų; |
314. |
palankiai vertina tai, kad Komisija savanoriškoms sistemoms teikia pastabas, kurios prisideda skatinant geriausią praktiką ir didinant veiksmingumą; vis dėlto pažymi, kad pastabos yra neprivalomos ir nėra visiškai įgyvendinamos; ragina Komisiją parengti privalomas gaires savanoriškoms sistemoms siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų; |
315. |
atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės yra atsakingos užtikrinti, kad Komisijai pateikti statistiniai duomenys apie biodegalų tvarumą yra patikimi, bet kad kyla statistinių duomenų pervertinimo pavojus; ragina Komisiją nustatyti reikalavimą valstybėms narėms savo statistikos duomenis pateikti su tinkamais įrodymais, pvz., pateikti pažymėjimą arba deklaraciją, kuriuos išdavė organizacija, atsakinga už duomenų apie tvarius biodegalus rinkimą ir jų perdavimą nacionalinei institucijai, kuri siunčia juos Eurostatui; |
316. |
pakartoja, kad valstybių narių pateikti duomenys dažnai yra nelygintini, nes taikomos skirtingos apibrėžtys, kas iš esmės neleidžia sužinoti realios situacijos; ragina Komisiją suderinti atliekoms priskiriamų medžiagų, anksčiau neįtrauktų į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos sąrašą ir naudotų pažangiųjų biodegalų gamybai įrenginiais, kurie buvo naudojami prieš priimant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/1513 (21), kuria iš dalies keičiama Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva, apibrėžtį; |
317. |
susirūpinęs pažymi, kad biodegalų, pagamintų iš atliekų ir liekanų, specifinė vertė (dvigubas apskaitymas) padidina sukčiavimo riziką; atkreipia dėmesį į tai, kad būtinas Komisijos ir valstybių narių dialogas dėl stebėjimo ir sukčiavimo prevencijos; ragina Komisiją pradėti tokį dialogą; |
318. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitoje paminėtą savanoriškos sistemos, pagal kurią nustatomi aukšti standartai tvariai gamybai, kuria buvo siekiama ne tik užkirsti kelią ekologinei žalai, be kita ko, apsaugoti dirvožemį, vandenį ir orą, bet ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir darbuotojų sveikatos apsaugą ūkiuose, taip pat pagarbą žmogaus, darbo ir nuosavybės teisėms, pavyzdį; mano, kad tai yra geriausios praktikos pavyzdys; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti savanoriškoms sistemoms skirtą platformą, kurioje būtų galima keistis geriausia praktika; |
XXIV dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 19/2016 „ES biudžeto įgyvendinimas finansinėmis priemonėmis: ko reikėtų pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio“
319. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitos išvadas ir rekomendacijas; |
320. |
apgailestauja dėl to, kad apskritai finansinės priemonės nebuvo sėkmingi veiksmai gerinant investavimą Sąjungoje; pažymi, kad visų pirma Komisija ir valstybės narės prisiėmė didesnę riziką, ir apgailestauja dėl to, kad nebuvo didelių privačiojo sektoriaus įnašų; |
321. |
pabrėžia dideles valdymo sąnaudas ir mokesčius, palyginti su faktine galutiniams naudos gavėjams suteikta finansine parama; siūlo nustatyti mokesčių ribas finansų tarpininkams; pažymi, kad reikėtų persvarstyti konkrečių Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo lėšų dydį, kad, jei įmanoma, būtų ženkliai sutaupyta šių priemonių valdymo sąnaudų; |
322. |
mano, kad Komisija turi puikias galimybes teikti valstybėms narėms papildomas gaires, kaip nustatyti valstybių narių arba Sąjungos lygmens (tiesiogiai arba netiesiogiai valdomas Komisijos) finansines priemones; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad finansinėms priemonėms nebūtų taikomos nepriimtinos mokesčių vengimo schemos; |
323. |
yra susirūpinęs, kad siekiant padidinti finansinių priemonių patrauklumą privačiojo sektoriaus investuotojams kai kuriais atvejais buvo priimami sprendimai dėl mokesčių; apgailestauja, kad Komisija mano, jog išankstiniai susitarimai dėl mokesčių savaime negali būti laikomi nesuderinamais su jos pačios politika; ragina Komisiją užkirsti kelią bet kokio pobūdžio išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, susijusiems su Sąjungos finansinių priemonių naudojimu; |
324. |
pritaria nuomonei, kad į patirtį, įgytą audituotu programavimo laikotarpiu (2007–2013 m.), reikia atsižvelgti nustatant finansines priemones, skirtas Europos struktūriniams ir investicijų fondams; ypač mano, kad pasiūlymai turėtų būti orientuoti ne vien tik į atitiktį, bet ir į veiklą bei rezultatus; mano, kad reikia projektų, kuriais regioninei specializacijai ir Europos regionų ekonominei plėtrai būtų suteikta daugiau vertės; |
325. |
apgailestauja dėl to, kad remdamosi ankstesnio laikotarpio teisiniu pagrindu valstybės narės galėjo įšaldyti įnašo dalį bankų ir finansinių tarpininkų, valdančių lėšas, sąskaitose, ir lėšos faktiškai nebuvo panaudotos numatytiems tikslams; atkreipia dėmesį į pakeitimus, kuriuos Komisija įtraukė į jos parengtas užbaigimo gaires; ragina Komisiją aktyviai stebėti padėtį siekiant išvengti tokios praktikos; |
326. |
mano, kad dauginamasis poveikis turėtų parodyti, kiek privačių lėšų pritraukė Sąjungos ir valstybių narių pradiniai finansiniai įnašai; apgailestauja, kad Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje pateiktos išvados rodo, kad tiek pasidalijamojo, tiek centralizuoto valdymo atvejais finansinės priemonės nebuvo veiksmingos pritraukiant privatų kapitalą; mano, kad bendrą valstybių narių teikiamą finansinių priemonių finansavimą, taip pat Sąjungos įnašą, reikėtų laikyti viešojo finansavimo dalimi; |
327. |
reikalauja, kad Komisija pateiktų visose Sąjungos biudžeto srityse taikytiną finansinių priemonių sverto apibrėžtį, pagal kurią būtų aiškiai atskirtas privačių ir viešųjų įnašų pagal veiksmų programą ir (arba) papildomų privačių arba viešųjų kapitalo įnašų svertas ir būtų atsižvelgta į susijusios priemonės pobūdį; rekomenduoja valstybėms narėms ir toliau stengtis rinkti ir tvarkyti duomenis apie finansinių priemonių atnaujinamąjį poveikį bei jais dalytis; |
328. |
atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nuo pat pradžių aiškiai ir konkrečiai įvertinti sverto, susijusio su būsimomis finansinių priemonių lėšomis, poveikį; tikisi, kad taikant 2007–2013 m. programavimo laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo finansines priemones Komisija užtikrins, kad valstybės narės teiktų išsamius ir patikimus duomenis apie privačius įnašus į kapitalą, panaudotus pagal veiksmų programas ir jas papildant; |
329. |
mano, kad prieš priimdamos sprendimą dėl finansų inžinerijos priemonių, susijusių su svarbiais infrastruktūros projektais, vadovaujančiosios institucijos turėtų įsitikinti, kad jų pasiūlymas yra tinkamai pagrįstas aukštos kokybės ex ante vertinimu, grindžiamu standartizuotais ir visuotinai priimtais metodais; pritaria nuomonei, kad prieš tvirtindama veiklos programas, kurios apima svarbius infrastruktūros projektus, Komisija turėtų patikrinti, ar jos atitinka nepriklausomą ex ante vertinimą, ir įsitikinti, kad toks vertinimas atliktas kokybiškai; |
330. |
rekomenduoja valdymo institucijoms fondų valdytojų atlygį sieti su faktiškai padarytų investicijų kokybe, vertinama pagal jų įnašą siekiant strateginių veiksmų programų tikslų, ir su ištekliais, kurie buvo gauti iš investicijų, vykdytų pagal priemonę, ir kuriuos galima panaudoti veiklai; |
331. |
rekomenduoja valdymo institucijoms ir Sąjungos institucijoms vadovautis iniciatyviu požiūriu ir teikti vietoje techninę pagalbą, siekiant padėti regionams geriau panaudoti finansines priemones; |
332. |
tvirtai pritaria nuomonei, kad Komisija turėtų atlikti lyginamąją 2014–2020 m. programavimo laikotarpio dotacijų ir (centralizuotojo ir pasidalijamojo valdymo) finansinių priemonių įgyvendinimo sąnaudų analizę, kad būtų galima nustatyti faktinius jų lygius ir jų poveikį įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus bei 11 sanglaudos politikos teminių tikslų; pabrėžia, kad tokia informacija būtų labai svarbi rengiant laikotarpiui po 2020 m. skirtus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūrą priimamų aktų; prašo iki 2019 m. pabaigos pateikti išsamų veiksmingumo vertinimą, siekiant apsvarstyti tokių priemonių taikymą ateityje; |
XXV dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 20/2016 „Administracinių gebėjimų stiprinimas Juodkalnijoje. Pažanga padaryta, bet daugelyje pagrindinių sričių reikia geresnių rezultatų“
333. |
palankiai vertina Audito Rūmų pranešimą, pritaria jo rekomendacijoms ir ragina Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas siekiant stiprinti Juodkalnijos administracinius gebėjimus; |
334. |
palankiai vertina tai, kad Sąjungos pasirengimo narystei pagalba padėjo sustiprinti administracinius gebėjimus; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose pagrindinėse srityse daroma tik labai lėta pažanga; |
335. |
apgailestauja, kad, nors įgyvendinus projektus iš esmės buvo pasiekta numatytų išdirbių, rezultatai ne visuomet buvo tvarūs iš dalies dėl politinės nacionalinių valdžios institucijų valios stokos ir kitų išorės veiksnių; ragina Komisiją remtis sėkmingų projektų, kurie yra tvarūs, turi apskaičiuojamą pridėtinę vertę ir buvo įgyvendinti ir panaudoti pagal reglamentus, pasiekimais; ragina Komisiją gerinti strateginį planavimą ir užtikrinti, kad projektai būtų tvarūs ir įgyvendinami, nustatant tai kaip aiškų reikalavimą; |
336. |
apgailestauja dėl nedidelių nacionalinių institucijų įsipareigojimų, kurie daro neigiamą poveikį administracinių gebėjimų stiprinimo pažangai; ragina nacionalines valdžios institucijas stebėti pažangą, susijusią su baigtų projektų rezultatais, siekiant padidinti efektyvumą; pabrėžia, kad reikia tvirtos politinės valios, kad būtų veiksmingai sprendžiami valstybės administracijos depolitizavimo ir suvaldymo klausimai; |
337. |
palankiai vertina tai, kad dauguma projektų gerai koordinuoti su kitais Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) projektais ir pagalbos teikėjų intervenciniais veiksmais; vis dėlto pabrėžia, kad būta silpnesnio koordinavimo atvejų, kurie lėmė tam tikrų pastangų dubliavimąsi; ragina Komisiją geriau suderinti savo Juodkalnijai skirtą veiklą su kitais projektais, kuriuose dalyvauja daug paramos gavėjų; |
338. |
apgailestauja dėl to, kad Komisijos ataskaitose nebuvo pakankamai informacijos, kuri galėtų parodyti per tam tikrą laiką pasiektą pažangą administracinių gebėjimų stiprinimo srityje; pažymi, kad ataskaitose ne visada buvo vertinamos tos pačios viešojo administravimo dalys ir kad administracinių gebėjimų vertinimo kriterijai ne visada buvo aiškūs ir dėl to ilgainiui pasidarė sunkiau atlikti palyginimą; |
339. |
vis dėlto palankiai vertina naująją 2015 m. pažangos ataskaitų metinio vertinimo ataskaitų teikimo metodiką, kurią taikant užtikrinamas geresnis vertinimo skalių suderinamumas ir geresnis palyginamumas; ragina Komisiją ir ateityje naudotis šia ataskaitų teikimo sistema; |
340. |
pažymi, kad Komisija, siekdama remti reformų procesą, gerai naudojosi savo nefinansinėmis politinio dialogo priemonėmis, tačiau pabrėžia, kad liko didelių neišspręstų problemų; |
341. |
apgailestauja, kad, nepaisant tam tikrų per praėjusius metus pasiektų rezultatų įgyvendinant kovos su korupcija teisės aktus, pažanga kovos su korupcija srityje vis dar lėta; pabrėžia, kad visa teisinės valstybės sistema turi duoti daugiau rezultatų, ypatingą dėmesį skiriant kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu stiprinti; ragina Komisiją skatinti nacionalines valdžios institucijas stiprinti gebėjimus finansų tyrimo ir informatorių apsaugos srityje; |
342. |
palankiai vertina tai, kad 2016 m. veiklą pradėjo Kovos su korupcija agentūra; tačiau pažymi, kad korupcija vis dar paplitusi daugelyje sričių ir tebėra didelė problema; |
343. |
pažymi, kad decentralizacija projektų valdymo srityje dėl išsamių ex ante patikrų gali vertingai prisidėti prie operacinių struktūrų gebėjimų stiprinimo; taip pat pažymi, kad PNPP struktūrose sukauptos gerosios projektų valdymo praktikos sklaida kitose toje pačioje srityje veikiančiose viešojo administravimo institucijose gali duoti potencialiai veiksmingų rezultatų; ragina Komisiją išnaudoti šią galimybę tam, kad būtų padidintas gebėjimų stiprinimo Juodkalnijoje veiksmingumas; ragina Komisiją skatinti nacionalines valdžios institucijas apsvarstyti galimybę stiprinant gebėjimus pasinaudoti gerąja praktika; |
344. |
atkreipia dėmesį į tai, kad Juodkalnija laikoma pirmaujančia regiono šalimi stojimo procese; pabrėžia, kad Sąjunga atlieka nepakeičiamą vaidmenį šioje šalyje; vis dėlto apgailestaudamas pažymi, kad neseniai Juodkalnijoje vyravo politinis nestabilumas ir poliarizacija ir vyko vis labiau įtempta kova dėl įtakos tarp Rusijos ir NATO (į pastarąją organizaciją šalis įstos 2017 m.); prašo Komisijos tęsti politinį dialogą su nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant padėti pasiekti kompromisą tarp Vyriausybės ir opozicijos; |
XXVI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 22/2016 „Nuo 2011 m. Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje įgyvendinant ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programas padaryta tam tikros pažangos, tačiau dar laukia itin svarbūs neišspręsti uždaviniai“
345. |
palankiai vertina kruopštų Audito Rūmų darbą, susijusį su atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimu, kaip matyti iš šios ir 2011 m. specialiosios ataskaitos (22); |
346. |
pritaria Audito Rūmų pateiktoms rekomendacijoms, kurių daugumai visiškai pritarė Komisija; |
347. |
primena, kad nuo 2012 m. Biudžeto kontrolės komitetas ypatingą dėmesį skiria branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo klausimams, todėl 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. surengė tiriamąsias misijas į tris atomines elektrines; |
348. |
pabrėžia, kad branduolinė sauga yra prioritetinės svarbos klausimas ne tik atitinkamų valstybių narių, bet visos Sąjungos ir jos kaimyninių šalių gyventojams; |
349. |
pabrėžia, kad Lietuvoje prioritetas turi būti branduolinio kuro strypų iš 2-ojo bloko pašalinimas ir saugus laikinas jų saugojimas; |
350. |
primena, kad Lietuvoje viena iš pagrindinių vėlavimo priežasčių buvo ta, kad keletą metų buvo neišspręsti nacionalinių valdžios institucijų ir išorės rangovų techniniai ir komerciniai ginčai; mano, kad reikėtų paskirti specialias projekto valdymo grupes siekiant išvengti, kad tokios problemos netrukdytų eksploatacijos nutraukimo procesui; prašo Komisijos informuoti, ar tokios projektų valdymo grupės veikia visose trijose valstybėse narėse; |
351. |
primena Komisijai, kad Slovakijos aukščiausioji audito institucija numatė, kad 2015 m. turėtų būti atliktas JAVYS (23) auditas; prašo informuoti Parlamentą apie šio audito išvadas; atsižvelgdamas į tai, ragina kompetentingas Bulgarijos ir Lietuvos valdžios institucijas atlikti Ignalinos atominės elektrinės ir Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesų auditą; |
352. |
yra susirūpinęs, kad vėluojama vykdyti darbus ruošiant mažo ir vidutinio aktyvumo radioaktyviųjų atliekų saugyklą; ragina Komisiją informuoti atsakingą Parlamento komitetą apie padarytą pažangą; |
353. |
prašo Komisiją pranešti atsakingam komitetui apie tai, kas daroma siekiant užpildyti finansavimo spragą, visų pirma Lietuvoje; |
354. |
primena, kad Audito Rūmai įvertino, kad trijose valstybėse narėse eksploatavimo nutraukimo išlaidos, įskaitant didelio radioaktyvumo atliekų ir panaudoto branduolinio kuro šalinimą, siekia 11 388 mln. EUR; mano, kad eksploatavimo nutraukimo išlaidos neturėtų apimti didelio radioaktyvumo atliekų ir panaudoto kuro šalinimo išlaidų, nes už jų šalinimą atsakingos valstybės narės, ir šios išlaidos turėtų būti padengtos iš nacionalinių lėšų; |
355. |
ragina Komisiją kartu su trimis atitinkamomis valstybėmis narėmis pateikti ataskaitą apie esamą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų, susidariusių nutraukiant trijų atominių elektrinių eksploatavimą, tvarkymo padėtį; |
356. |
ragina Komisiją dirbti kartu su valstybėmis narėmis siekiant išsiaiškinti galimybes rasti didelio radioaktyvumo branduolinių atliekų geologinius kapinynus; |
357. |
pabrėžia, kad Ignalinos atominės elektrinės uždarymas buvo viena iš sąlygų, kurią Sąjunga iškėlė Lietuvai stojimo į Sąjungą metu mainais už Sąjungos paramą uždarant elektrinę, nutraukiant jos eksploataciją ir mažinant socialinį ir ekonominį poveikį, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto protokole Nr. 4; atkreipia dėmesį į tai, kad Lietuva, laikydamasi sutarto tvarkaraščio, įvykdė savo įsipareigojimus dėl Ignalinos branduolinių reaktorių uždarymo, vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad vėluojama nutraukti jos eksploataciją, todėl siūlo Sąjungos institucijoms nuodugniau tikrinti šį procesą; |
358. |
primena, kad branduolinė sauga yra prioritetinės svarbos klausimas visiems Sąjungos gyventojams, atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendacijas dėl tolesnio finansavimo ir primygtinai ragina Komisiją atlikti išsamų poreikio po 2020 m. tęsti specialias branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programas Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje vertinimą; pabrėžia, kad bet koks galimas naujas Komisijos pasiūlymas dėl branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo trijose valstybėse narėse finansavimo Sąjungos lėšomis po 2020 m. turėtų apimti aiškiais taisykles ir tiek finansavimo, tiek terminų požiūriu tinkamas paskatas nutraukti eksploatavimą taikant efektyvesnius kontrolės mechanizmus, kartu suvokiant, kad Sąjungos finansiniai ištekliai turi būti naudojami veiksmingai; |
359. |
ragina Komisiją užtikrinti, kad visos būsimos išlaidos, susijusios su branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimu ir panaudoto kuro galutiniu šalinimu, būtų tinkamai apskaitytos ir apskaičiuotos laikantis tarptautinių standartų ir Sąjungos teisės aktų; |
360. |
ragina Komisiją įvertinti šių trijų šalių veiksmų planus, kad būtų galima pasiūlyti rengti bendrus konkursus panašiems projektams, ypač konsultavimo ir atliekų saugojimo įrenginių kūrimo srityse; |
361. |
ragina Komisiją įvertinti eksploatavimo nutraukimo procesą Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje ir Sąjungos finansinės paramos 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu ekonominio panaudojimo efektyvumą; |
362. |
ragina Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką atlikti eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondų veiklos 2007–2013 m. laikotarpiu auditą; |
363. |
yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvadų, kad Komisijos atliktas finansavimo planų ir išsamių eksploatavimo nutraukimo planų 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu, t. y. atitinkamai antrosios ir trečiosios ex ante sąlygų, vertinimas (24) buvo nepakankamas; klausia, kas turėtų prisiimti finansinę atsakomybę už šią Komisijos nesėkmę; todėl pageidauja, kad jį informuotų apie tai, kaip baigtas vykdyti veiksmų planas, pagal kurį pašalinti nustatyti trūkumai; |
XXVII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 23/2016 pavadinimu „Jūrų transportas Europos Sąjungoje: neramūs vandenys – daug neveiksmingų ir netvarių investicijų“
364. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą ir pritaria joje pateiktoms rekomendacijoms; |
365. |
palankiai vertina tai, kad pastarąjį dešimtmetį Sąjungoje išsiplėtė jūrų transporto sektorius, nepaisant valstybių narių uostų naudojimo masto skirtumų; |
366. |
pabrėžia, kad valstybių narių uostų investicijų politika yra nustatoma vadovaujantis nacionaliniu lygmeniu priimtais politiniais sprendimais, kurie gali skirtis nuo Sąjungos strategijos, apibrėžtos tų pačių valstybių narių; mano, kad pagrindinis Komisijos vaidmuo turėtų būti užtikrinti, kad nacionaliniai Sąjungos infrastruktūros finansavimo veiksmai atitiktų Sąjungos transporto politiką ir būtų suderinti su Sąjungos lygmens strategijomis; apgailestauja, kad Komisija neturi visų priemonių šiam suderinamumui veiksmingai užtikrinti; |
367. |
pripažįsta, kad uostų infrastruktūros investicijos yra ilgalaikės; apgailestauja, kad vis dėlto investicijų grąža dažniausiai yra ilgas ir lėtas procesas; |
368. |
apgailestauja, kad dažniausiai plėtojamos nacionalinės uostų vystymo strategijos, bet tvirto įgyvendinimo planai ir koordinavimas išlieka problemiški; |
369. |
yra labai susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, kad nepranešami sukauptų pajėgumų duomenys, o pranešimai apie esamus pajėgumus yra nepatikimi; |
370. |
apgailestauja, kad valstybės narės nepateikia duomenų apie pagrindinių uostų pajėgumą, o tai trukdo Komisijai vykdyti pajėgumų stebėseną; pabrėžia, kad svarbu šią padėtį gerinti, kad Komisija galėtų pateikti visos Sąjungos uostų plėtros planą; ragina Komisiją nustatyti aiškią duomenų iš valstybių narių pateikimo sistemą; |
371. |
mano, kad Europos investicijų banko ir Komisijos tarnybų koordinavimas gali būti tobulinamas glaudžiau bendradarbiaujant ir skaidriau vykdant procedūras; |
XXVIII dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 25/2016 „Žemės sklypų identifikavimo sistema: naudinga žemės ūkio paskirties žemės atitikties reikalavimams nustatymo priemonė, tačiau jos valdymą dar būtų galima patobulinti“
372. |
rekomenduoja, kad remdamosi kiekybine sąnaudų ir naudos analize ir rizikos vertinimu, šiuo BŽŪP laikotarpiu valstybės narės stiprintų pastangas, kad laiku ir kruopščiai atnaujinant sistemą būtų padidintas žemės sklypų identifikavimo sistemos (ŽSIS) duomenų patikimumas; mano, kad atsižvelgdamos į pro rata vertinimo sudėtingumą, šiuo BŽŪP laikotarpiu valstybės narės, kurios naudojasi šia galimybe, siekdamos padidinti ortografinių nuotraukų analizės objektyvumą ir užtikrinti atkuriamumą, turėtų dėti tolesnes pastangas ir parengti pro rata sistemos žinyną, kuriame būtų pateiktas aiškus aprašymas ir vertinimo kriterijai; be to, rekomenduoja, kad valstybės narės, kai tai įmanoma ir ekonomiškai veiksminga, taip pat turėtų apsvarstyti galimybę savo ŽSIS registruoti duomenis apie nuosavybės ir nuomos teises; |
373. |
rekomenduoja, kad šiuo BŽŪP laikotarpiu valstybės narės, padedamos Komisijos, parengtų ir įdiegtų savo ŽSIS valdymo ir atnaujinimo sąnaudų vertinimo sistemą; mano, kad tai valstybėms narėms turėtų suteikti galimybę įvertinti savo ŽSIS veiksmingumą ir sistemos tobulinimo ekonominį veiksmingumą; |
374. |
rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų, kad, naudodamosi savo ŽSIS, jos patikimai identifikuotų, užregistruotų ir veiksmingai stebėtų ekologiniu požiūriu svarbias vietoves, daugiamečius žolynus ir naujų kategorijų žemę; be to rekomenduoja, kad, siekiant pagerinti visų pagal kompleksinės paramos arba agrarinės aplinkosaugos schemas saugomų aplinkosaugos ir biologinės įvairovės požiūriu naudingų tokių kraštovaizdžio elementų stebėjimą ir apsaugą, jos taip pat turėtų atlikti šių elementų įtraukimo į savo ŽSIS sąnaudų ir naudos analizę; |
375. |
rekomenduoja, kad Komisija, siekdama supaprastinti ir racionalizuoti kitu BŽŪP laikotarpiu taikytinas su ŽSIS susijusias taisykles, peržiūrėtų dabartinį teisinį pagrindą, pvz., persvarstytų 2 % stabilumo ribinės vertės ir 100 medžių taisyklės reikalingumą; |
376. |
rekomenduoja, kad prieš pradėdama 2017 m. kokybės vertinimo procesą Komisija atliktų sąnaudų ir naudos analizę ir nustatytų, ar galima pagerinti kokybės vertinimo tikslais atrenkamų imčių reprezentatyvumą ir taip užtikrinti geresnį esamų sklypų įtraukimą į ŽSIS; |
377. |
rekomenduoja, kad nuo 2016 m. Komisija pagerintų kokybės vertinimo rezultatų stebėjimą, šiuo tikslu išanalizuodama galimus kokybės vertinimo ataskaitų trūkumus, stebėdama, kaip jie šalinami, teikdama grįžtamąją informaciją valstybėms narėms ir užtikrindama, kad prireikus būtų rengiami ir įgyvendinami taisomųjų veiksmų planai; siekdama tinkamu laiku nustatyti galimas problemas, ragina Komisiją kasmet atlikti išsamią kiekvienos valstybės narės ir kontrolinių sklypų rūšies tendencijų analizę; |
XXIX dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 26/2016 „Padidinti kompleksinės paramos veiksmingumą ir padaryti ją paprastesnę tebėra didelė problema“
378. |
rekomenduoja, kad Komisija, vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, nagrinėtų, kaip toliau tobulinti savo rodiklių, skirtų kompleksinės paramos veiksmingumui vertinti, rinkinį; taip pat rekomenduoja, kad ji išnagrinėtų, kaip savo rodikliuose atsižvelgti į ūkininkų atitikties kompleksinės paramos taisyklėms lygmenis siekiant žemės ūkyje griežčiau taikyti aplinkos standartus ir užtikrinti jų laikymąsi tam, kad BŽŪP būtų nuosekli; |
379. |
rekomenduoja, kad Komisija, siekdama užtikrinti, kad patirtos problemos nesikartotų, atsižvelgtų į skirtingus reikalavimus pagal vietos teritorinius poreikius; be to mano, išmokų dydis turėtų būti glaudžiau susijęs su ūkininkams keliamais reikalavimais, kad būtų galima spręsti konkrečias aplinkosaugos problemas ir kompensuoti ūkininkams dėl tuo pat metu jiems taikomų suvaržymų; |
380. |
rekomenduoja, kad Komisija nuo šiol geriau informuotų atitinkamas tarnybas apie pažeidimus, susijusius su kompleksine parama tam, kad šios tarnybos galėtų išsiaiškinti pažeidimų priežastis ir imtis tinkamų priemonių joms šalinti; |
381. |
prašo, kad Komisija, įgyvendindama BŽŪP po 2020 m., numatytų tobulinti kompleksines paramos taisykles dėl patikrų vietoje, ir ragina valstybes nares veiksmingai vykdyti dabartinius savo administracinius patikrinimus naudojantis visa turima susijusia informacija; mano, kad tai leistų tikslingiau nustatyti pagrindinius kontrolės taškus; |
382. |
rekomenduoja, kad Komisija, vykdydama BŽŪP po 2020 m. poveikio vertinimą, išanalizuotų patirtį, įgytą naudojant dvi sistemas su panašiais aplinkosaugos tikslais (geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartų ir žalinimo), tam, kad galėtų skatinti didesnę jų sąveiką; mano, kad šioje analizėje reikėtų atsižvelgti į tokius kriterijus, kaip standartų poveikis aplinkai ir istorinis ūkininkų atitikties lygis; |
383. |
skatina Komisiją parengti metodiką kompleksinės paramos sąnaudoms nustatyti po to, kai 2018 m. pabaigoje bus pateikta BŽŪP veiksmingumo ataskaita; |
384. |
siūlo įtraukti kokybinius rodiklius ir nustatyti konkretesnius kompleksinės paramos priemonių tikslus; rekomenduoja nustatyti lengvą, greitą ir paprastą paraiškų teikimo būdą paramos gavėjams; |
385. |
rekomenduoja, kad įgyvendinant BŽŪP po 2020 m. Komisija skatintų nuoseklesnį baudų taikymą Sąjungos lygmeniu toliau tikslindama griežtumo, masto, pastovumo, kartotinumo ir tyčios sąvokas ir atsižvelgdama į konkrečias sąlygas skirtingose valstybėse narėse; mano, kad siekiant įgyvendinti šį tikslą, reikėtų nustatyti būtiniausius reikalavimus Sąjungos lygmeniu; |
386. |
mano, kad, remiantis 2007–2013 m. laikotarpiu įgyta patirtimi, 2014–2020 m. laikotarpiu ir vėliau rodikliais turėtų būti vertinami faktiniai kompleksinės paramos įgyvendinimo rezultatai; |
XXX dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 27/2016 „Valdymas Europos Komisijoje – geriausia praktika?“
387. |
rekomenduoja, kad Komisija, kaip reikalaujama Europos viešojo intereso organizacijų atveju, paaiškintų priežastis, kodėl ji nesivadovauja geriausia praktika, kai ji nusprendžia taip nedaryti, taip pat rekomenduoja, kad ji daugiausia dėmesio skirtų rezultatams ir tinkamai mokytųsi iš patirties; |
388. |
rekomenduoja, kad Komisija:
|
389. |
Parlamentas primygtinai pakartoja, kad:
|
XXXI dalis. Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 28/2016 „Tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai valdymas ES: imtasi reikšmingų priemonių, tačiau reikia nuveikti daugiau“
390. |
palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą, pritaria jos rekomendacijoms ir ragina Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas įgyvendinant tolesnius veiksmus siekiant Sąjungoje spręsti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai problemą; |
391. |
pakartoja Audito Rūmų rekomendaciją, kad per pirmąjį ataskaitų teikimo ciklą įgyta patirtis turi būti tinkamai taikoma rengiant kitą ataskaitą; mano, jog siekiant užtikrinti, kad būsimų ataskaitų teikimas būtų tinkamas, reikia, kad šis procesas būtų nuoseklus visose valstybėse narėse; |
392. |
pripažįsta pažangą, padarytą nuo 2008–2013 m. sveikatos strategijos, tačiau pabrėžia, kad reikia geresnės ir strategiškesnės stebėsenos; |
393. |
pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad Sveikatos saugumo komitetas turi parengti strateginį planą operatyviniams ir strateginiams sunkumams, su kuriais jis susiduria, spręsti; |
394. |
pažymi, kad Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras neturi oficialios tvarkos, pagal kurią veiksmingai reaguotų į pagalbos prašymus; mano, kad tokia padėtis netoleruotina; |
395. |
rekomenduoja, kad įvairios Komisijos tarnybos, atliekančios su sveikata susijusias funkcijas, ir Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas rengtų struktūrinę metodiką, pagerinančią bendradarbiavimą; |
396. |
apgailestauja, kad valstybės narės nesiėmė kolektyvinių veiksmų siekdamos paspartinti bendrą kovai su gripo pandemija skirtos vakcinos pirkimą, ir pripažįsta, kad gripas yra problema, kasmet daranti poveikį atskirų valstybių narių sveikatos priežiūros paslaugoms; mano, kad darnus požiūris visose valstybėse narėse būtų naudingas Sąjungos piliečių sveikatai ir sumažintų išlaidas; |
397. |
ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą veikti bendrai siekiant toliau plėtoti skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą; pabrėžia, kad tokią sistemą, kuri yra plačiai naudojama, reikia atnaujinti atsižvelgiant į technologijų pokyčius tam, kad būtų užtikrintas optimalus jos naudojimas; |
398. |
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir pasirūpinti, kad ji būtų paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). |
(2) OL C 380, 2016 10 14, p. 1.
(3) OL C 375, 2016 10 13, p. 1.
(4) OL C 380, 2016 10 14, p. 147.
(5) Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0143 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 26).
(6) OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
(7) 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).
(8) 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).
(9) 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).
(10) 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).
(11) 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).
(12) 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).
(13) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičianti Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinanti Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 77).
(14) 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 328, 2008 12 6, p. 55).
(15) 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (OL C 199 E, 2012 7 7, p. 112).
(16) 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (KOM(2011) 173 galutinis; nepaskelbta Oficialiajame leidinyje);
(17) OL C 378, 2013 12 24, p. 1.
(18) Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 14/2016 III priedą, p. 74–76.
(19) 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).
(20) 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).
(21) 2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1513, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 239, 2015 9 15, p. 1).
(22) Specialioji ataskaita Nr. 16/2011 „ES finansinė parama atominių elektrinių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui: pasiekimai ir ateities iššūkiai“.
(23) Jadrové vyrad'ovacia spoločnost' (JAVYS): Bohunicės atominės elektrinės savininkas ir už jos eksploatavimo nutraukimą atsakingas asmuo.
(24) Žr. COM(2011) 783, Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1368/2013 (OL L 346, 2013 12 20, p. 1) ir (Euratomas) Nr. 1369/2013 (OL L 346, 2013 12 20, p. 7) bei Komisijos įgyvendinimo sprendimą C(2014) 5449.