EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02011R1343-20151128
Regulation (EU) No 1343/2011 of the European Parliament and of the Council of 13 December 2011 on certain provisions for fishing in the GFCM (General Fisheries Commission for the Mediterranean) Agreement area and amending Council Regulation (EC) No 1967/2006 concerning management measures for the sustainable exploitation of fishery resources in the Mediterranean Sea
Consolidated text: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 2011 m. gruodžio 13 d. dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 2011 m. gruodžio 13 d. dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių
2011R1343 — LT — 28.11.2015 — 001.001
Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1343/2011 2011 m. gruodžio 13 d. (OL L 347 2011.12.30, p. 44) |
iš dalies keičiamas:
|
|
Oficialusis leidinys |
||
Nr. |
puslapis |
data |
||
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2015/2102 2015 m. spalio 28 d. |
L 308 |
1 |
25.11.2015 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1343/2011
2011 m. gruodžio 13 d.
dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 1 ),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros ( 2 ),
kadangi:
(1) |
pagal 1998 m. birželio 16 d. Sprendimą 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos ( 3 ) (BVJŽK) Europos bendrija prisijungė prie susitarimo, kuriuo įsteigiama Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau – BVJŽK susitarimas); |
(2) |
BVJŽK susitarimas – tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo skatinama Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų jūrinių išteklių plėtojimas, išsaugojimas, racionalus valdymas ir geriausias naudojimas, kad būtų išsaugoti lygiai, kurie laikomi tausiais ir kuriems esant nekyla išnykimo pavojus, sistema; |
(3) |
Europos Sąjunga ir Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Kipras, Malta, Rumunija bei Slovėnija yra BVJŽK susitarimo susitariančiosios šalys; |
(4) |
BVJŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Kadangi Sąjunga yra BVJŽK susitarimo susitariančioji šalis, šios rekomendacijos Sąjungai yra privalomos ir todėl turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje, jei jų turinys dar į ją neįtrauktas; |
(5) |
2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. metiniuose susitikimuose BVJŽK priėmė keletą rekomendacijų ir rezoliucijų dėl tam tikros žvejybos BVJŽK susitarimo rajone, kurios Sąjungos teisėje laikinai įgyvendintos kiekvienais metais priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių, o BVJŽK rekomendacijos 2005/1 ir 2005/2 inkorporuotos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ( 4 ) 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsniu; |
(6) |
siekiant aiškumo, supaprastinimo bei teisinio tikrumo ir dėl to, kad rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų sukurti nuolatinę jų įgyvendinimo Sąjungos teisėje teisinę priemonę; reikėtų tas rekomendacijas įgyvendinti vienu įstatymo galią turinčiu aktu, o būsimas rekomendacijas įtraukti tą aktą iš dalies keičiant; |
(7) |
BVJŽK rekomendacijos taikomos visam BVJŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta BVJŽK susitarimo preambulėje, todėl, siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, reikėtų jas įgyvendinti vienu atskiru reglamentu, o ne iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai; |
(8) |
tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatos turėtų būti taikomos ne tik Viduržemio jūrai, bet visam BVJŽK susitarimo rajonui. Todėl tas nuostatas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir įtraukti į šį reglamentą. Be to, turėtų būti dar labiau patikslintos tam tikros nuostatos dėl mažiausio tinklinio audinio akies dydžio, nustatyto tame reglamente; |
(9) |
BVJŽK rekomendacijose dėl teritorijų valdymo priemonių nustatytas terminas „ribojamos žvejybos rajonai“ atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“; |
(10) |
2009 m. kovo 23–27 d. vykusiame metiniame susitikime BVJŽK, remdamasi Mokslo patariamojo komiteto (MPK) mokslinėmis rekomendacijomis, priėmė rekomendaciją dėl ribojamos žvejybos rajono nustatymo Liono įlankoje; ši rekomendacija pateikta vienuoliktojo susitikimo ataskaitoje (MŽŪO ataskaita Nr. 890). Šią priemonę tikslinga įgyvendinti taikant žvejybos pastangų valdymo sistemą; |
(11) |
kai kurių žvejybos įrankių selektyvumas Viduržemio jūros mišriojoje žuvininkystėje negali viršyti tam tikro lygio. Be bendrų žvejybos pastangų kontrolės ir apribojimų, žvejybos įrankių selektyvumas yra labai svarbus ribojant žvejybos pastangas rajonuose, kuriuose telkiasi svarbių išteklių suaugusios žuvys, tokiu būdu siekiant užtikrinti, kad reprodukcijos sumažėjimo pavojus būtų kuo mažesnis, taip sudarant galimybes juos tausiai naudoti. Todėl rekomenduotina pirmiausia apriboti MPK apsvarstytame rajone taikomas žvejybos pastangas iki ankstesnio lygio ir tada neleisti to lygio didinti; |
(12) |
rekomendacijos, kuriomis grindžiamos valdymo priemonės, turėtų būti grindžiamos moksliniu atitinkamų duomenų apie laivyno pajėgumus ir veiklą, naudojamų išteklių biologinę būklę ir socialinę bei ekonominę žvejybos sektoriaus būklę panaudojimu. Tie duomenys turi būti renkami ir pateikiami laiku, kad BVJŽK pavaldūs organai galėtų rengti rekomendacijas; |
(13) |
2008 m. metiniame susitikime BVJŽK priėmė rekomendaciją dėl uosto valstybių priemonių, skirtų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba BVJŽK rajone, regioninės schemos. Nors 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti ( 5 ), apskritai atitinka tos rekomendacijos turinį ir taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d., yra jo dalių, kurias reikėtų nurodyti šiame reglamente, pavyzdžiui, patikrinimų uostuose dažnumas, apimtis ir tvarka, kad jas būtų galima pritaikyti prie BVJŽK susitarimo rajono ypatumų; |
(14) |
Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įgyvendinant šio reglamento nuostatas, susijusias su ataskaitų apie žvejybos veiklą ribojamos žvejybos rajonuose formatu ir perdavimu, paraiškomis dėl prarastų dienų dėl blogo oro sąlygų didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos draudimo laikotarpiu perkėlimo ir ataskaitų apie tokius perkėlimus, ataskaitomis, susijusiomis su didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos duomenų rinkimu, informacija apie priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų mažiausią tinklinio audeklo akių dydį ir statistinių lentelių duomenimis, taip pat susijusias su bendradarbiavimu ir keitimusi informacija su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai ( 6 ); |
(15) |
siekiant užtikrinti, kad Sąjunga toliau vykdytų įsipareigojimus pagal BVJŽK susitarimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl galiojančių BVJŽK priemonių, kurios jau įgyvendintos Sąjungos teisėje, pakeitimų, kurie tapo privalomi Sąjungai, įgyvendinimo Sąjungos teisėje; tai susiję su informacijos apie žvejybai Juodojoje jūroje naudojamų tinklų mažiausią tinklinio audeklo akių dydį BVJŽK vykdomajam sekretoriui teikimu, laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašo perdavimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui, siekiant įtraukti tą sąrašą į BVJŽK registrą, uosto valstybės priemonėmis, bendradarbiavimu, informacija ir ataskaitų teikimu, BVJŽK geografinių parajonių lentele ir geografinių koordinačių žemėlapiu, uosto valstybės vykdomo laivų patikrinimo procedūra ir BVJŽK statistinėmis lentelėmis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai, |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusių išsaugojimo, valdymo, naudojimo, stebėsenos, pardavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias nustatė Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK), taikymo Sąjungoje taisyklės.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Šis reglamentas taikomas visai komercinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, kurią BVJŽK susitarimo rajone vykdo ES žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai.
Jis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1967/2006.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei prižiūrint valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetą apie visą žuvų, sužvejotų vykdant tokias žvejybos operacijas, kiekį.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Be 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką ( 7 ) 3 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje nustatytų sąvokų apibrėžčių, šiame reglamente taikomos šios sąvokų apibrėžtys:
a) |
BVJŽK susitarimo rajonas – Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta BVJŽK susitarime; |
b) |
žvejybos pastanga – produktas, gaunamas žvejybos laivo pajėgumo, išreikšto kW arba bendrąja talpa (GT – gross tonnage), ir veiklos, išreikštos dienų jūroje skaičiumi, sandauga; |
c) |
diena jūroje – kalendorinė diena, kurią laivas nebūna uoste, neatsižvelgiant į laiką, kurį tą dieną tas laivas yra rajone; |
d) |
ES laivyno registro numeris – Bendrijos laivyno registro numeris, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro ( 8 ) I priede. |
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
TECHNINĖS PRIEMONĖS
I
SKYRIUS
Ribojamos žvejybos rajonai
I
4 straipsnis
Ribojamos žvejybos rajono nustatymas
Ribojamos žvejybos rajonas nustatomas rytinėje Liono įlankos dalyje, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias geografines koordinates:
— 42° 40′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,
— 42° 40′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos,
— 43° 00′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,
— 43° 00′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos.
5 straipsnis
Žvejybos pastangos
Velkamuosius tinklus, dugnines bei įvairiagyles ūdas ir dugninius statomus tinklus naudojančių laivų priedugnio išteklių žuvų žvejybos pastangos 4 straipsnyje nurodytame ribojamos žvejybos rajone neviršija kiekvienos valstybės narės tame rajone 2008 m. taikytų žvejybos pastangų lygio.
6 straipsnis
Duomenys apie žvejybą
Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai elektroniniu formatu pateikia su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie 2008 m. žvejojo 4 straipsnyje nurodytame rajone ir I priede apibrėžtame BVJŽK 7 geografiniame parajonyje, sąrašą. Tame sąraše nurodomi laivo pavadinimas, ES laivyno registro numeris, laikotarpis, kuriuo laivui buvo leista žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, ir dienų, kurias kiekvienas laivas 2008 m. praleido 7 geografiniame parajonyje, konkrečiai 4 straipsnyje nurodytame rajone, skaičius.
7 straipsnis
Leidimą turintys laivai
1. Laivams, kuriems leidžiama žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, jų valstybė narė pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis ( 9 ), 7 straipsnį išduoda žvejybos leidimą.
2. Žvejybos laivams, kurie iki 2008 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnyje nurodytame rajone nežvejojo, pradėti žvejoti tame rajone neleidžiama.
3. Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai praneša apie 2008 m. gruodžio 31 d. galiojusius nacionalinius teisės aktus, susijusius su:
a) didžiausiu valandų per dieną, kurias laivui leidžiama vykdyti žvejybos veiklą, skaičiumi;
b) didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi ir
c) nustatyta privaloma laiko trukme tarp žvejybos laivų išplaukimo iš registracijos uosto ir jų grįžimo į jį.
8 straipsnis
Pažeidžiamų buveinių apsauga
Valstybės narės užtikrina, kad 4 straipsnyje nurodytas rajonas būtų saugomas nuo bet kurios kitos žmogaus veiklos, keliančios pavojų savybių, dėl kurių tas rajonas laikomas neršto plotu, išsaugojimui, pasekmių.
9 straipsnis
Informavimas
Kiekvienais metais iki vasario 1 d. valstybės narės Komisijai elektroniniu formatu pateikia 4 straipsnyje nurodytame rajone vykdytos žvejybos veiklos ataskaitą.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokios žvejybos veiklos ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
II
10 straipsnis
Ribojamos žvejybos rajonų nustatymas
Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais šiuose rajonuose:
a) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
— 39° 27,72′ šiaurės platumos, 18° 10,74′ rytų ilgumos,
— 39° 27,80′ šiaurės platumos, 18° 26,68′ rytų ilgumos,
— 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 32,58′ rytų ilgumos,
— 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 04,28′ rytų ilgumos;
b) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Nile delta area cold hydrocarbon seeps“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
— 31° 30,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos,
— 31° 30,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,
— 32° 00,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,
— 32° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos;
c) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Eratosthenes Seamount“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:
— 33° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos,
— 33° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,
— 34° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,
— 34° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos.
11 straipsnis
Pažeidžiamų buveinių apsauga
Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos valdžios institucijos būtų raginamos apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines 10 straipsnyje nurodytuose rajonuose, ypač nuo bet kokios kitos veiklos, keliančios pavojų šioms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio.
II
SKYRIUS
Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas
12 straipsnis
Žvejybos draudimo laikotarpis
1. Žvejoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 14 d.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo žvejoti įprastomis žvejybos dienomis, ta valstybė narė gali perkelti dienas, kurias jos laivai negalėjo žvejoti naudodami plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Tuo atveju iki metų pabaigos valstybės narės Komisijai pateikia prašymą perkelti tam tikrą dienų skaičių.
3. 1 ir 2 dalys taip pat taikomos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.
4. 2 dalyje nurodytame prašyme pateikiama ši informacija:
a) ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;
b) laivo pavadinimas ir ES laivyno registro numeris.
5. Komisija sprendimą dėl 2 dalyje nurodyto prašymo priima per šešias savaites nuo prašymo gavimo dienos ir raštu informuoja valstybę narę apie tą sprendimą.
6. Komisija apie sprendimus, priimtus pagal 5 dalį, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui. Kiekvienais metais iki lapkričio 1 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia praėjusių metų dienų, kuriomis laivai negalėjo žvejoti, perkėlimo, nurodyto 2 dalyje, ataskaitą.
7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su 4 dalyje nurodytų prašymų ir 6 dalyje nurodyto perkėlimo ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
13 straipsnis
Žvejybos leidimai
Žvejybos laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 išduodamas žvejybos leidimas, ir jie įtraukiami į sąrašą, kuriame nurodomi laivo pavadinimas bei ES laivyno registro numeris, ir kurį atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai. Laivai, kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 metrų, turi turėti žvejybos leidimą.
Šis reikalavimas taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.
14 straipsnis
Duomenų rinkimas
1. Nedarydamos poveikio 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo ( 10 ), valstybės narės sukuria tinkamą duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas rinkimo ir apdorojimo sistemą.
2. Kiekvienais metais iki sausio 15 d. valstybės narės Komisijai praneša tame rajone žvejojančių laivų skaičių, taip pat visą praėjusiais metais su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kiekviename geografiniame BVJŽK susitarimo rajono parajonyje, kaip nurodyta I priede, iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokių ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
III
SKYRIUS
Žvejybos įrankiai
15 straipsnis
Juodojoje jūroje naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis
1. Priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis yra 40 mm. Tinklo, kurio akių dydis yra mažesnis nei 40 mm, dalys nenaudojamos ir laive nelaikomos.
2. 1 dalyje nurodyti tinklai iki 2012 m. vasario 1 d. pakeičiami kvadrato formos akių tinklais, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklais, kurių patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.
3. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai dugniniais tralais Juodojoje jūroje žvejoja priedugnio išteklių žuvis, pirmą kartą ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d., o vėliau kas šešis mėnesius Komisijai pateikia žvejybos laivų, kurie tokią veiklą vykdo Juodojoje jūroje ir kurie naudoja kvadrato formos akių tinklus, kurių tralo maišo akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm, arba rombo formos akių tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 50 mm, sąrašą, taip pat tokių laivų procentinę dalį, palyginti su visu nacionaliniu priedugnio išteklius dugniniais tralais žvejojančiu laivynu.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytos informacijos formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
4. Komisija 3 dalyje nurodytą informaciją persiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
15a straipsnis
Žvejyba Juodojoje jūroje naudojant tralus ir žiauninius tinklus
1. Draudžiama naudoti tralus:
a) trijų jūrmylių atstumu nuo kranto, jeigu nepasiekta 50 metrų izobata, arba
b) iki 50 metrų izobatos, kur 50 metrų gylis yra pasiekiamas trumpesniu atstumu nuo kranto.
2. Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti savo žvejybos laivams žvejoti 1 dalyje nurodytoje zonoje, pagal Rekomendaciją GFCM/36/2012/3 leisdama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas su sąlyga, kad jos tinkamai informavo Komisiją apie visas tokias nukrypti leidžiančias nuostatas.
3. Kai Komisija mano, kad nukrypti leidžianti nuostata, kurią leista taikyti pagal 2 dalį, neatitinka toje dalyje išdėstytos sąlygos, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą nukrypti leidžiančią nuostatą iš dalies pakeisti.
4. Komisija apie nukrypti leidžiančias nuostatas, kurias leista taikyti pagal 2 dalį, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
5. Nuo 2015 m. sausio 1 d. viengijo arba dvigijo siūlo, iš kurio mezgami inkariniai žiauniniai tinklai, skersmuo negali viršyti 0,5 mm.
16 straipsnis
Žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais
Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 m gylyje.
IV SKYRIUS
Raudonųjų koralų išsaugojimas ir tausus naudojimas
16a straipsnis
Taikymo sritis
Šis skyrius taikomas nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 4 straipsnio 2 daliai ir 8 straipsnio 1 dalies e ir g punktams arba jokioms griežtesnėms Tarybos direktyvoje 92/43/EEB ( 11 ) nustatytoms priemonėms.
16b straipsnis
Mažiausias leistinas rinkimo gylis
1. Raudonuosius koralus draudžiama rinkti mažesniame nei 50 metrų gylyje tol, kol BVJŽK nenurodys kitaip.
2. Komisijai pagal šio reglamento 27 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 ( 12 ) 18 straipsnio 1–6 dalis suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais suteikiamas leidimas taikyti nuo 1 dalies nukrypti leidžiančias nuostatas.
3. Kartu su bendromis rekomendacijomis, kurios turi būti teikiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį, dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, pateikiama:
a) išsami informacija apie nacionalinę valdymo sistemą;
b) mokslinis ar techninis pagrindimas;
c) žvejybos laivų sąrašas arba išduotų leidimų dėl raudonųjų koralų rinkimo mažesniame nei 50 metrų gylyje skaičius ir
d) žvejybos zonų, kuriose leista vykdyti tokį rinkimą, sąrašas, nurodant jų geografines koordinates sausumoje ir jūroje.
Bendros valstybių narių rekomendacijos, nurodytos pirmoje pastraipoje, turi būti pateiktos ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 29 d.
4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas leidžiama taikyti tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:
a) įdiegta tinkama nacionalinė valdymo sistema, įskaitant žvejybos leidimų išdavimo tvarką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsniu, ir
b) laikinai tam tikrose zonose sustabdant koralų rinkimą užtikrinama, kad būtų naudojamasi tik tam tikromis raudonųjų koralų kolonijomis.
5. Nepaisant 2–4 dalių, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę valstybės narės gali patvirtinti Rekomendacijos GFCM/35/2011/2 įgyvendinimo priemones su sąlyga, kad:
a) tos priemonės yra tinkamos nacionalinės valdymo sistemos dalis, ir
b) atitinkama valstybė narė tinkamai informuoja Komisiją apie tų priemonių patvirtinimą.
Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad bet kokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas baigtųsi ne vėliau kaip atitinkamo deleguotojo akto, priimto pagal 2 dalį, taikymo pradžios dieną.
6. Jei Komisija, remdamasi atitinkamų valstybių narių pagal 5 dalies b punktą pateiktais pranešimais, mano, kad po 2015 m. lapkričio 28 d. patvirtinta nacionalinė priemonė neatitinka 4 dalyje nustatytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą priemonę iš dalies pakeisti.
7. Komisija apie priemones, patvirtintas pagal 2 ir 5 dalis, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
16c straipsnis
Mažiausias leistinas bazinis kolonijų skersmuo
1. Raudonieji koralai iš raudonųjų koralų kolonijų, kurių kamieno bazinis skersmuo, matuojamas per vieną centimetrą nuo kolonijos pagrindo, yra mažesnis nei 7 mm, negali būti renkami, laikomi laive, perkraunami, iškraunami, pervežami, saugomi, parduodami arba rodomi ar siūlomi pirkti kaip žaliava.
2. Komisijai pagal šio reglamento 27 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalis suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, pagal kuriuos, taikant nuo 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, didžiausias leistinas nuokrypis būtų 10 % neverslinio dydžio (mažesnių nei 7 mm) raudonųjų koralų kolonijų gyvojo svorio.
3. Kartu su bendromis rekomendacijomis, kurios turi būti teikiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį, dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, pateikiamas mokslinis ar techninis tos nukrypti leidžiančios nuostatos pagrindimas.
Bendra valstybių narių rekomendacija, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, turi būti pateikta ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 29 d.
4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:
a) įdiegta tinkama nacionalinė valdymo sistema, įskaitant žvejybos leidimų išdavimo tvarką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsniu;
b) vykdomos konkrečios stebėsenos ir kontrolės programos.
5. Nepaisant 2–4 dalių, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę valstybės narės gali patvirtinti Rekomendacijos GFCM/36/2012/1 įgyvendinimo priemones su sąlyga, kad:
a) tos priemonės yra tinkamos nacionalinės valdymo sistemos dalis, ir
b) atitinkama valstybė narė tinkamai informuoja Komisiją apie tų priemonių patvirtinimą.
Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad bet kokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas baigtųsi ne vėliau kaip atitinkamo deleguotojo akto, priimto pagal 2 dalį, taikymo pradžios dieną.
6. Kai Komisija, remdamasi atitinkamų valstybių narių pagal 5 dalies b punktą pateiktais pranešimais, mano, kad po 2015 m. lapkričio 28 d. patvirtinta nacionalinė priemonė neatitinka 4 dalyje nustatytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą priemonę iš dalies pakeisti.
7. Komisija apie priemones, patvirtintas pagal 2 ir 5 dalis, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
16d straipsnis
Įrankiai ir prietaisai
1. Vienintelis raudoniesiems koralams rinkti leistinas įrankis yra plaktukas, kurį nardymui su akvalangais naudoja kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos išduotą leidimą turintys žvejai arba šios institucijos pripažinti žvejai.
2. Raudoniesiems koralams rinkti draudžiama naudoti nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones.
3. Nukrypstant nuo 2 dalies, nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones, kurias naudoti stebėjimo ir žvalgymo tikslais valstybė narė suteikė leidimą anksčiau nei 2011 m. rugsėjo 30 d., ir toliau leidžiama naudoti tos valstybės narės jurisdikcijos zonose su sąlyga, kad atitinkamos nuotolinio valdymo povandeninės transporto priemonės negali turėti manipuliatorių ar bet kokių kitų įtaisų, kuriais jos galėtų pjauti ir rinkti raudonuosius koralus.
Tokie leidimai baigia galioti arba yra panaikinami ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė turi mokslinio vertinimo rezultatų, rodančių, kad nuotolinio valdymo povandeninių transporto priemonių naudojimas po 2015 m. nedarytų jokio neigiamo poveikio tausiam raudonųjų koralų naudojimui.
4. Nukrypstant nuo 2 dalies, valstybė narė gali suteikti leidimą naudoti nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones be manipuliatorių stebėjimo ir žvalgymo tikslais tos valstybės narės jurisdikcijos zonose su sąlyga, kad nacionalinėje valdymo sistemoje esama mokslinio vertinimo rezultatų, rodančių, kad tausiam raudonųjų koralų naudojimui nebūtų daroma jokio neigiamo poveikio.
Tokie leidimai baigia galioti arba yra panaikinami ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai pirmoje pastraipoje nurodytus mokslinio vertinimo rezultatus patvirtina BVJŽK.
5. Nukrypstant nuo 2 dalies, valstybė narė gali ribotam laikotarpiui, kuris trunka ne ilgiau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d., suteikti leidimą nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones naudoti mokslo eksperimentinių kampanijų, skirtų raudonųjų koralų stebėsenai ir rinkimui, tikslais su sąlyga, kad kampanijų vykdymą prižiūri nacionalinė mokslinių tyrimų institucija arba jos vykdomos bendradarbiaujant su kompetentingomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis mokslinėmis įstaigomis, taip pat su bet kokiu kitu atitinkamu suinteresuotuoju subjektu.
V SKYRIUS
Žvejybos veiklos poveikio tam tikroms jūrinėms rūšims mažinimas
16e straipsnis
Taikymo sritis
Šis skyrius taikomas nedarant poveikio jokioms griežtesnėms Direktyvoje 92/43/EEB ar Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB ( 13 ) nustatytoms priemonėms ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1185/2003 ( 14 ).
16f straipsnis
Atsitiktinis jūrų paukščių sugavimas žvejybos įrankiais
1. Žvejybos laivų kapitonai nedelsdami paleidžia atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautus jūrų paukščius.
2. Žvejybos laivai negabena jūrų paukščių į krantą, išskyrus atvejus, nurodytus nacionaliniuose jūrų paukščių išsaugojimo planuose, arba siekiant užtikrinti pagalbą atskiriems sužeistiems jūrų paukščiams, kad jie pagytų, ir su sąlyga, kad prieš atitinkamam laivui grįžtant į uostą kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai pranešta apie ketinimą tokius jūrų paukščius gabenti į krantą.
16g straipsnis
Atsitiktinis jūrų vėžlių sugavimas žvejybos įrankiais
1. Kiek tai įmanoma, su atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautais jūrų vėžliais elgiamasi atsargiai ir jie paleidžiami nesužeisti ir gyvi.
2. Žvejybos laivų kapitonai neturi gabenti jūrų vėžlių į krantą, išskyrus atvejus, kai vykdoma konkreti gelbėjimo ar nacionalinė išteklių išsaugojimo programa arba kai tai būtina atskiriems sužeistiems ir sąmonės netekusiems jūrų vėžliams išgelbėti ir užtikrinti pagalbą, kad jie išgytų, ir su sąlyga, kad prieš atitinkamam žvejybos laivui grįžtant į uostą atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai apie tai pranešta.
3. Kiek tai įmanoma, žvejybos laivuose, smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybai naudojančiuose gaubiamuosius tinklus arba pelaginių žuvų išteklių žvejybai – apsupamuosius tinklus be sutraukiančiojo lyno, turi būti vengiama, kad į tinklus patektų jūrų vėžliai.
4. Ūdas ir inkarinius žiauninius tinklus naudojančiuose žvejybos laivuose turi būti saugaus tvarkymo, narpliojimo ir paleidimo įranga, skirta užtikrinti, kad su jūrų vėžliais būtų elgiamasi ir jie paleidžiami taip, kad jų tikimybė išgyventi būtų kuo didesnė.
16h straipsnis
Atsitiktinis ruonių vienuolių (Monachus monachus) sugavimas
1. Žvejybos laivų kapitonai nelaiko laive, neperkrauna ar neiškrauna ruonių vienuolių, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina atskiriems sužeistiems gyvūnams išgelbėti ir užtikrinti pagalbą, kad jie išgytų, ir su sąlyga, kad, prieš atitinkamam žvejybos laivui grįžtant į uostą, atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai apie tai pranešta.
2. Atsitiktinai žvejybos įrankiais sugauti ruoniai vienuoliai paleidžiami nesužeisti ir gyvi. Negyvų gyvūnų kūnai iškraunami uoste ir kompetentingų nacionalinių institucijų paimami mokslinių tyrimų tikslams arba sunaikinami.
16i straipsnis
Atsitiktinis banginių būrio gyvūnų sugavimas
Kiek tai įmanoma, žvejybos laivai nedelsdami paleidžia nesužeistus ir gyvus atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautus ir prie žvejybos laivo partemptus banginių būrio gyvūnus atgal į jūrą.
16j straipsnis
Saugomi rykliai ir rajos
1. Į Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje ( 15 ) (toliau – Barselonos konvencijos protokolas) II priedą įtrauktų rūšių rykliai ir rajos negali būti laikomi laive, perkraunami, iškraunami, pervežami, saugomi, parduodami arba rodomi ar siūlomi pirkti.
2. Kiek tai įmanoma, žvejybos laivams atsitiktinai sugavus į Barselonos konvencijos protokolo II priedą įtrauktų rūšių ryklius ir rajas, šie nedelsiant paleidžiami nesužeisti ir gyvi.
16k straipsnis
Ryklių identifikavimas
Draudžiama rykliams pjauti galvą ir lupti odą laive ir iki iškrovimo. Rykliai, kuriems nupjauta galva ir nulupta oda, juos iškrovus negali būti parduodami pirminio pardavimo rinkose.
VI SKYRIUS
Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos Adrijos jūroje priemonės
16l straipsnis
Žvejybos pajėgumų valdymas
1. Šiame straipsnyje atskaitinis smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos pajėgumas nustatytas pagal atitinkamų valstybių narių žvejybos laivų sąrašus, pateiktus BVJŽK sekretoriatui pagal Rekomendacijos GFCM/37/2013/1 22 punktą. Į tuos sąrašus patenka visi žvejybos laivai su tralais, gaubiamaisiais tinklais ar kitų rūšių apsupamaisiais tinklais be sutraukiančiojo lyno, kuriems leista žvejoti smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius ir kurie yra registruoti šio reglamento I priede nurodytuose geografiniuose parajoniuose Nr. 17 ir Nr. 18 esančiuose uostuose, arba kurie, nors ir nėra registruoti tuose geografiniuose parajoniuose 2013 m. spalio 31 d. duomenimis, vykdo veiklą geografiniame parajonyje Nr. 17 ar Nr. 18 arba juose abiejuose.
2. Žvejybos laivai su tralais ir gaubiamaisiais tinklais, neatsižvelgiant į bendrą atitinkamo laivo ilgį, klasifikuojami kaip aktyviai žvejojantys smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius, kai sardinės ir ančiuviai sudaro bent 50 % laimikio gyvojo svorio.
3. Valstybės narės užtikrina, kad bendras žvejybos laivų su tralais ar gaubiamaisiais tinklais, aktyviai žvejojančių smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius geografiniame parajonyje Nr. 17, laivyno pajėgumas pagal bendrąją talpą arba registruotą bendrąją talpą bei variklio galią (kW), užregistruotus nacionaliniame ir ES laivyno registruose, niekada neviršytų 1 dalyje nurodyto atskaitinio smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos pajėgumo.
4. Valstybės narės užtikrina, kad 2 dalyje nurodyti smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius žvejojantys žvejybos laivai su tralais ir gaubiamaisiais tinklais žvejotų ne daugiau kaip 20 žvejybos dienų per mėnesį ir ne daugiau kaip 180 žvejybos dienų per metus.
5. Visiems į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą leidimus turinčių žvejybos laivų sąrašą neįtrauktiems žvejybos laivams draudžiama žvejoti arba, taikant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, laikyti laive ar iškrauti didesnį nei 20 % ančiuvių arba sardinių arba ančiuvių ir sardinių kiekį, jeigu žvejybos laivas vykdo žvejybos reisą geografiniame parajonyje Nr. 17 ar Nr. 18 arba juose abiejuose.
6. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus 1 dalyje nurodyto leidimus turinčių žvejybos laivų sąrašo papildymus, išbraukimus iš jo arba jo pakeitimus, kai tik padaromi tokie pakeitimai, išbraukimai iš jo arba pakeitimai. Tais pakeitimais nedaromas poveikis 1 dalyje nurodytam atskaitiniam žvejybos pajėgumui. Komisija tą informaciją perduoda BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
KONTROLĖS PRIEMONĖS
I
SKYRIUS
Laivų registras
17 straipsnis
Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registras
1. Iki kiekvienų metų gruodžio 1 d. visos valstybės narės, naudodamosi įprasta duomenų tvarkymo sistema, atsiunčia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išdavusios žvejybos leidimą, leido žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, atnaujintą sąrašą.
2. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:
a) laivo ES laivyno registro numeris ir Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas jo išorinis žymuo;
b) laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis;
c) naudojami žvejybos įrankiai.
3. Komisija atnaujintą sąrašą iki kiekvienų metų sausio 1 d. atsiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į BVJŽK sudaromą laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, registrą (toliau – BVJŽK registras).
4. Apie visus 1 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimus pranešama Komisijai, kad ši, likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki laivo žvejybos veiklos BVJŽK susitarimo rajone pradžios, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema juos perduotų BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
5. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą neįtraukti ES žvejybos laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, BVJŽK susitarimo rajone negali žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti bet kurios rūšies žuvų ar kiautuotųjų vėžiagyvių.
6. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad:
a) valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą BVJŽK susitarimo rajone būtų leidžiama tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą;
b) žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie BVJŽK susitarimo rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą žvejybą (toliau – NNN žvejyba), išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių, ekonominių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję;
c) kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į BVJŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje BVJŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems;
d) kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys;
e) jų laivai taikytų visas atitinkamas BVJŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones.
7. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų į BVJŽK registrą neįtrauktiems laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotas žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius.
8. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, iš kurios matyti, kad esama rimtų priežasčių įtarti, jog į BVJŽK registrą neįtraukti laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoja arba perkrauna žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius BVJŽK susitarimo rajone.
Ia SKYRIUS
Registravimo pareigos
17a straipsnis
Raudonųjų koralų rinkimas
Leidimus rinkti raudonuosius koralus turinčiuose žvejybos laivuose laikomas žvejybos žurnalas, kuriame registruojamas kasdien surenkamų raudonųjų koralų kiekis ir pateikiami žvejybos veiklos pagal rajoną ir gylį duomenys, įskaitant žvejybos ir nardymo dienų skaičių. Ta informacija kompetentingoms nacionalinėms institucijoms pateikiama per Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnio 6 dalyje nustatytą laikotarpį.
17b straipsnis
Atsitiktinis tam tikrų jūrinių rūšių gyvūnų sugavimas
1. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio 5 daliai, žvejybos laivų kapitonai to reglamento 14 straipsnyje nurodytame žvejybos žurnale registruoja šią informaciją:
a) visus atsitiktinio jūrų paukščių sugavimo ir paleidimo atvejus;
b) visus atsitiktinio jūrų vėžlių sugavimo ir paleidimo atvejus;
c) visus atsitiktinio ruonių vienuolių sugavimo ir paleidimo atvejus;
d) visus atsitiktinio banginių būrio gyvūnų sugavimo ir paleidimo atvejus;
e) visus atsitiktinio Barselonos konvencijos protokolo II arba III priede išvardytų rūšių ryklių ir rajų sugavimo ir prireikus paleidimo atvejus.
2. Nacionalinėse ataskaitose, skirtose mokslo patariamajam komitetui analizuoti, be žvejybos žurnale užregistruotos informacijos, pateikiama ši informacija:
a) atsitiktinio jūrų vėžlių sugavimo atveju – informacija apie:
— žvejybos įrankio rūšį,
— įvykių laiką,
— panardinimo trukmę,
— gylius ir vietas,
— tikslinę rūšį,
— jūrų vėžlių rūšį ir
— tai, ar jūrų vėžliai buvo išmesti negyvi ar paleisti gyvi;
b) atsitiktinio banginių būrio gyvūnų sugavimo atveju – informacija apie:
— žvejybos įrankio rūšies charakteristikas,
— įvykių laiką,
— vietas (pagal geografinius parajonius arba statistinius stačiakampius, kaip apibrėžta šio reglamento I priede) ir
— tai, ar tas banginių būrio gyvūnas yra delfinas ar kitos rūšies banginių būrio gyvūnas.
3. Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. valstybės narės nustato žvejybos laivų, kuriems netaikoma Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nustatyta pareiga pildyti laivo žvejybos žurnalą, kapitonams skirtas 1 dalyje nurodytas atsitiktinio gyvūnų sugavimo atvejų registravimo taisykles.
II
SKYRIUS
Uosto valstybės taikomos priemonės
18 straipsnis
Taikymo sritis
Šis skyrius taikomas trečiųjų šalių žvejybos laivams.
19 straipsnis
Išankstinis pranešimas
Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnio 1 dalies, išankstinio pranešimo perdavimo laikotarpis yra ne mažiau kaip 72 valandos iki numatomo atvykimo į uostą.
20 straipsnis
Patikrinimai uostuose
1. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kiekvienais metais patikrina ne mažiau kaip 15 % žuvų iškrovimo ir perkrovimo operacijų.
2. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 2 dalį, į valstybių narių uostus be išankstinio leidimo įplaukę laivai tikrinami visais atvejais.
21 straipsnis
Tikrinimo tvarka
Atliekant patikrinimus uostuose, be Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomi šio reglamento II priede nustatyti reikalavimai.
22 straipsnis
Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu
1. Valstybės narės neleidžia trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jiems leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, inter alia, degalų ir atsargų papildymo paslaugas, jeigu laivas:
a) neatitinka šio reglamento reikalavimų;
b) įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arba
c) neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą BVJŽK susitarimo rajone.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybėms narėms neužkertamas kelias Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ( 16 ) 18 straipsnyje apibrėžtais force majeure arba nelaimės atvejais leisti trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais ir pasinaudoti tik tomis paslaugomis, kurios būtinos tokiai padėčiai ištaisyti.
2. 1 dalis taikoma kartu su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 2 dalies ir 37 straipsnio 5 bei 6 dalių nuostatomis dėl atsisakymo suteikti leidimą naudotis uostu.
3. Jei valstybė narė atsisakė suteikti leidimą trečiosios šalies laivui naudotis jos uostais pagal 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama apie tai praneša laivo kapitonui, vėliavos valstybei, Komisijai ir BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
4. Jei 1 ir 2 dalyse nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tą panaikinimą praneša subjektams, nurodytiems 3 dalyje.
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDRADARBIAVIMAS, INFORMAVIMAS IR DUOMENŲ TEIKIMAS
23 straipsnis
Bendradarbiavimas ir informavimas
1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi, visų pirma:
a) prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įtraukta į tas duomenų bazes;
b) prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas.
2. Valstybės narės užtikrina, kad naudojantis jų nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis būtų galima su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie III antraštinėje dalyje nurodytus uosto valstybės atliekamus patikrinimus, deramai atsižvelgiant į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.
3. Valstybės narės imasi priemonių, kad atitinkamos nacionalinės agentūros galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija ir būtų koordinuojama tokių agentūrų veikla įgyvendinant priemones, nustatytas III antraštinės dalies II skyriuje.
4. Kad būtų įgyvendinti šio reglamento tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris nedelsiant elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, BVJŽK vykdomajam sekretoriui ir BVJŽK susitariančiosioms šalims.
5. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su išsamiomis bendradarbiavimo ir keitimosi informacija taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
23a straipsnis
Atitinkamų duomenų pateikimas Komisijai
1. Nė vėliau kaip kiekvienų metų gruodžio 15 d. atitinkamos valstybės narės Komisijai pateikia:
a) 17a straipsnyje nurodytus duomenis apie raudonuosius koralus ir
b) elektroninės ataskaitos forma – informaciją apie atsitiktinai sugautų ir paleistų jūrų paukščių, jūrų vėžlių, ruonių vienuolių, banginių būrio gyvūnų ir ryklių bei rajų kiekius, taip pat bet kokią susijusią informaciją, pateiktą atitinkamai pagal 17b straipsnio 1 dalies a, b, c, d ir e punktus.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų gruodžio 31 d. Komisija perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
3. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius surinktiems raudoniesiems koralams iškrauti paskirtų uostų sąrašo pagal Rekomendacijos GFCM/36/2012/1 5 punktą pakeitimus.
4. Siekdamos rinkti patikimą informaciją apie inkariniais žiauniniais tinklais paprastuosius dygliaryklius žvejojančių žvejybos laivų poveikį banginių būrio gyvūnų populiacijoms Juodojoje jūroje, valstybės narės įdiegia tinkamas stebėsenos sistemas, ir pateikia tą informaciją Komisijai.
5. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius Rekomendacijos GFCM/35/2011/5 6 punkte nurodytų geografinių vietovių žemėlapių ir sąrašų, kuriuose nurodyta, kur yra ruonių vienuolių urvai, pakeitimus.
6. Komisija 3, 4 ir 5 dalyse nurodytą informaciją nedelsdama perduoda BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su 1, 3, 4 ir 5 dalyse nurodytos informacijos formatu ir perdavimu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
23b straipsnis
Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos Adrijos jūroje kontrolė, stebėsena ir priežiūra
1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai savo planus ir programas, kuriais, vykdant atitinkamą stebėseną ir teikiant ataskaitas, visų pirma apie per mėnesį sužvejotą laimikį ir žvejybos pastangas, būtų užtikrinta atitiktis 16l straipsniui.
2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 30 d. Komisija perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.
24 straipsnis
Statistinių lentelių teikimas
1. Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės BVJŽK vykdomajam sekretoriui pateikia III priedo C skyriuje pateiktos BVJŽK statistinės lentelės 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.
2. 1 dalyje nurodytus duomenis valstybės narės teikia naudodamosi BVJŽK duomenų įvedimo sistema ar kuriuo nors kitu tinkamu BVJŽK vykdomojo sekretoriaus nustatytu duomenų teikimo standartu ir protokolu, kuriuos galima rasti BVJŽK interneto tinklalapyje.
3. Valstybės narės informuoja Komisiją apie remiantis šiuo straipsniu pateiktus duomenis.
Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytų duomenų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
V
ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
26 straipsnis
Įgaliojimų perdavimas
Jeigu tai būtina siekiant Sąjungos teisėje įgyvendinti galiojančių BVJŽK priemonių, kurios jau buvo įgyvendintos Sąjungos teisėje, pakeitimus, kurie tapo privalomi Sąjungai, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistos šio reglamento nuostatos, susijusios su:
a) informacijos teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 15 straipsnio 4 dalį;
b) laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašo teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 17 straipsnį;
c) uosto valstybės priemonėmis, nurodytomis 18–22 straipsniuose;
d) bendradarbiavimu, informavimu ir duomenų teikimu, kaip nurodyta 23 ir 24 straipsniuose;
e) I priede nurodytais BVJŽK geografinių parajonių (GP) lentele, žemėlapiu ir geografinėmis koordinatėmis;
f) II priede nurodytomis uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūromis; ir
g) III priede pateiktomis BVJŽK statistinėmis lentelėmis.
27 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. ►M1 16b, 16c ir 26 straipsniuose ◄ nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami trejų metų laikotarpiui nuo ►M1 2015 m. lapkričio 28 d. ◄ Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti ►M1 16b, 16c ir 26 straipsniuose ◄ nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal ►M1 16b, 16c ir 26 straipsnius ◄ priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.
28 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:
1. 4 straipsnio 3 dalis išbraukiama;
2. 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų tinklinio audinio akių dydis turi būti bent jau toks:
a) kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm; arba
b) laivo savininkui pateikus tinkamai pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus a punkte nurodyto tinklo selektyvumui arba didesnis.
Žvejybos laivams leidžiama naudoti ir laikyti laive tik vieną iš šių dviejų rūšių tinklų.
Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios dalies įgyvendinimą ir, remdamasi šia ataskaita bei valstybių narių iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikta informacija, pasiūlo atitinkamus reikiamus pakeitimus.“;
3. 24 straipsnis išbraukiamas;
4. 27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos.
29 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
I PRIEDAS
A) BVJŽK GP lentelė
MŽŪO PARAJONIS |
MŽŪO STATISTINIAI KVADRATAI |
GP |
VAKARINIS |
1.1 BALEARŲ salos |
1 Šiaurinė Alboros jūros dalis |
2 Alboros sala |
||
3 Pietinė Alboros jūros dalis |
||
4 Alžyras |
||
5 Balearų salos |
||
6 Šiaurinė Ispanijos dalis |
||
11.1 Sardinija (vakarinė dalis) |
||
1.2 LIONO ĮLANKA |
7 Liono įlanka |
|
1.3 SARDINIJA |
8 Korsikos sala |
|
9 Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis |
||
10 Pietinė Tirėnų jūros dalis |
||
11.2 Sardinija (rytinė dalis) |
||
12 Šiaurinė Tuniso dalis |
||
VIDURINIS |
2.1 ADRIJOS JŪRA |
17 Šiaurinė Adrijos jūros dalis |
18 Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |
||
2.2 JONIJOS JŪRA |
13 Hamameto įlanka |
|
14 Gabės įlanka |
||
15 Maltos sala |
||
16 Pietinė Sicilijos dalis |
||
18 Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |
||
19 Vakarinė Jonijos jūros dalis |
||
20 Rytinė Jonijos jūros dalis |
||
21 Pietinė Jonijos jūros dalis |
||
RYTINIS |
3.1 EGĖJO JŪRA |
22 Egėjo jūra |
23 Kretos sala |
||
3.2 LEVANTAS |
24 Šiaurinė Levanto dalis |
|
25 Kipro sala |
||
26 Pietinė Levanto dalis |
||
27 Levantas |
||
JUODOJI JŪRA |
4.1 MARMURO JŪRA |
28 Marmuro jūra |
4.2 JUODOJI JŪRA |
29 Juodoji jūra |
|
4.3 AZOVO JŪRA |
30 Azovo jūra |
B) BVJŽK GP žemėlapis (BVJŽK, 2009 m.)
– MŽŪO statistiniai kvadratai (raudona spalva) – BVJŽK GP (juoda spalva)
01 – Šiaurinė Alboros jūros dalis
02 – Alboros sala
03 – Pietinė Alboros jūros dalis
04 – Alžyras
05 – Balearų salos
06 – Šiaurinė Ispanijos dalis
07 – Liono įlanka
08 – Korsikos sala
09 – Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis
10 – Pietinė ir vidurinė Tirėnų jūros dalys
11. 1 – Sardinija (vakarinė dalis),
11. 2 – Sardinija (rytinė dalis)
12 – Šiaurinė Tuniso dalis
13 – Hamameto įlanka
14 – Gabės įlanka
15 – Maltos sala
16 – Pietinė Sicilijos dalis
17 – Šiaurinė Adrijos jūros dalis
18 – Pietinė Adrijos jūros dalis
19 – Vakarinė Jonijos jūros dalis
20 – Rytinė Jonijos jūros dalis
21 – Pietinė Jonijos jūros dalis
22 – Egėjo jūra
23 – Kretos sala
24 – Šiaurinė Levanto dalis
25 – Kipro sala
26 – Pietinė Levanto dalis
27 – Levantas
28 – Marmuro jūra
29 – Juodoji jūra
30 – Azovo jūra
C) BVJŽK GP geografinės koordinatės (BVJŽK, 2009 m.)
GP |
RIBOS |
1 |
Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos |
2 |
36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos |
3 |
Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 35° 49′ šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 13′ vakarų ilgumos Maroko ir Alžyro siena |
4 |
Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 2° 13′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 8° 35′ rytų ilgumos Alžyro ir Tuniso siena Maroko ir Alžyro siena |
5 |
38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos 40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos |
6 |
Pakrantės linija 37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos 40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos |
7 |
Pakrantės linija 42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos 41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos Prancūzijos ir Italijos siena |
8 |
43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos 43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos |
9 |
Pakrantės linija Prancūzijos ir Italijos siena 43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos 43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos |
10 |
Pakrantės linija (įskaitant šiaurinę Sicilijos dalį) 41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos |
11 |
41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos |
12 |
Pakrantės linija Alžyro ir Tuniso siena 38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos |
13 |
Pakrantės linija 37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos |
14 |
Pakrantės linija 35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos Tuniso ir Libijos siena |
15 |
36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos |
16 |
Pakrantės linija 38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos |
17 |
Pakrantės linija 41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena |
18 |
Pakrantės linija (abi pusės) 41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos 40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena Albanijos ir Graikijos siena |
19 |
Pakrantės linija (įskaitant rytinę Sicilijos dalį) 40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos |
20 |
Pakrantės linija Albanijos ir Graikijos siena 39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos |
21 |
Pakrantės linija Tuniso ir Libijos siena 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos Libijos ir Egipto siena |
22 |
Pakrantės linija 36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos |
23 |
36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos |
24 |
Pakrantės linija 36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena |
25 |
35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos |
26 |
Pakrantės linija Libijos ir Egipto siena 34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos Egipto ir Gazos ruožo siena |
27 |
Pakrantės linija Egipto ir Gazos ruožo siena 34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena |
28 |
|
29 |
|
30 |
|
II PRIEDAS
Uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūros
1. Laivo identifikavimas
Uosto inspektoriai:
a) tikrina, ar laive esantys oficialūs dokumentai yra galiojantys, prireikus tuo tikslu tinkamai susisiekia su laivo vėliavos valstybe arba tarptautiniais laivų registrais;
b) prireikus pasirūpina, kad dokumentai būtų oficialiai išversti;
c) tikrina, ar laivo pavadinimas, vėliava, išorinis identifikavimo numeris bei žymenys (ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivo identifikavimo numeris, jei jis yra) ir tarptautinis radijo šaukinys nurodyti teisingai;
d) kiek įmanoma, patikrina, ar laivas yra pakeitęs pavadinimą ir (arba) vėliavos valstybę, ir, jei pakeitęs, nurodo ankstesnį (-ius) pavadinimą (-us) ir ankstesnę (-es) vėliavos valstybę (-es);
e) nurodo registracijos uostą, savininko (ir operatoriaus bei faktinio savininko vardą, pavardę (pavadinimą), jei jis skiriasi nuo laivo savininko), laivo atstovo ir kapitono vardą, pavardę ir adresą, įskaitant unikalų bendrovės ir registruotojo savininko identifikavimo numerį, jei jis yra; ir
f) nurodo per ankstesnius penkerius metus buvusių laivo savininkų (jei jų buvo) vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus.
2. Leidimai
Uosto inspektoriai patikrina, ar leidimuose žvejoti arba perkrauti žuvis ir žuvininkystės produktus nurodyta informacija atitinka pagal 1 punktą gautą informaciją bei patikrina leidimų galiojimo trukmę ir ar jie taikomi tiems rajonams, žuvų rūšims ir žvejybos įrankiams.
3. Kiti dokumentai
Uosto inspektoriai peržiūri visus susijusius dokumentus, įskaitant elektroninio formato dokumentus. Susiję dokumentai gali būti laivo žurnalai, visų pirma laivo žvejybos žurnalas, taip pat įgulos narių sąrašas, žuvų laikymo planai ir žuvų laikymo triumų brėžiniai arba aprašai, jeigu tokių dokumentų turima. Tokie triumai arba vietos gali būti patikrintos siekiant nustatyti, ar jų dydis ir struktūra atitinka šiuose brėžiniuose arba aprašuose pateiktą informaciją ir ar žuvys laikomos pagal laikymo planus. Atitinkamais atvejais kiti dokumentai – regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos išduoti dokumentai apie sužvejotų ar parduotų žuvų kiekį.
4. Žvejybos įrankiai
a) Uosto inspektoriai patikrina, ar laive esantys žvejybos įrankiai atitinka leidimų reikalavimus. Šie įrankiai taip pat gali būti tikrinami siekiant užtikrinti, kad tokie požymiai kaip, inter alia, tinklinio audeklo akių dydis (ir galimi prietaisai), tinklų ilgis ir kabliukų dydis, atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žvejybos įrankių identifikavimo žymenys būtų tokie, kokius laivui leidžiama naudoti.
b) Uosto inspektoriai taip pat gali apieškoti laivą, siekdami patikrinti, ar laive nėra žvejybos įrankių, laikomų nepastebimoje vietoje, ir ar jame nėra neteisėtai laikomų žvejybos įrankių.
5. Žuvys ir žuvininkystės produktai
a) Uosto inspektoriai kuo išsamiau patikrina, ar laive laikomos žuvys ir žuvininkystės produktai įgyti laikantis galiojančiuose leidimuose išdėstytų reikalavimų. Atlikdami tokį patikrinimą uosto inspektoriai atitinkamais atvejais patikrina laivo žvejybos žurnalą ir pateiktas ataskaitas, įskaitant per laivų stebėjimo sistemą (LSS) perduotas ataskaitas.
b) Kad galėtų nustatyti, koks žuvų kiekis ir kokių rūšių žuvų yra laive, uosto inspektoriai gali patikrinti triume laikomas arba iškraunamas žuvis. Atlikdami tokį patikrinimą uosto inspektoriai gali atidaryti kartono dėžes, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti žuvis arba kartono dėžes iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose laikomasi reikalavimų.
c) Jei iš laivo iškraunamos žuvys, uosto inspektoriai gali patikrinti, kokių rūšių žuvys ir koks žuvų kiekis iškraunamas. Atliekant tokį patikrinimą gali būti tikrinamas produktų tipas, gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnalo duomenis) ir perskaičiavimo koeficientas, naudotas perskaičiuojant apdorotų žuvų svorį į žuvų gyvąjį svorį. Uosto inspektoriai taip pat gali patikrinti bet kokį laive laikomų žuvų kiekį.
d) Uosto inspektoriai gali patikrinti visą laive laikomų sužvejotų žuvų kiekį ir sudėtį, be kita ko, mėginių ėmimo būdu.
6. NNN žvejybos tikrinimas
Taikomas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnis.
7. Ataskaita
Užbaigęs patikrinimą inspektorius raštu parengia ataskaitą ir ją pasirašo, o jos kopiją pateikia laivo kapitonui.
8. Uosto valstybės atliekamų patikrinimų rezultatai
Uosto valstybės atliekamų patikrinimų rezultatuose pateikiama bent jau ši informacija:
1. Patikrinimo duomenys
— patikrinimą atliekanti institucija (patikrinimą atliekančios institucijos arba tos institucijos paskirtos kitos įstaigos pavadinimas),
— inspektoriaus vardas, pavardė,
— patikrinimo data ir laikas,
— patikrinimo uostas (vieta, kurioje tikrinamas laivas), ir
— data (ataskaitos užbaigimo data).
2. Laivo identifikavimas
— laivo pavadinimas,
— laivo tipas,
— žvejybos įrankio tipas,
— išorinis identifikavimo numeris (ant laivo borto nurodytas numeris) ir TJO numeris (jei jis yra) arba kitas numeris, jei tinka,
— tarptautinis radijo šaukinys,
— Mobiliosios jūrų tarnybos (angl. MMS) identifikavimo numeris, jei toks numeris yra,
— vėliavos valstybė (valstybė, kurioje laivas registruotas),
— ankstesni pavadinimai ir ankstesnės vėliavos valstybės, jeigu buvo,
— registracijos uostas (laivo registracijos uostas) ir ankstesni registracijos uostai,
— laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),
— faktinis laivo savininkas, jei skiriasi nuo laivo savininko (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),
— laivo operatorius, atsakingas už laivo naudojimą, jei tai ne laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),
— laivo atstovas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),
— ankstesnių savininkų vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai, jeigu buvo,
— laivo kapitono ir žvejybos operacijų tvarkytojo vardas, pavardė, pilietybė ir kvalifikacija laivybos srityje, ir
— įgulos sąrašas.
3. Žvejybos leidimai (licencijos/leidimai)
— laivo leidimai žvejoti arba transportuoti žuvis ir žuvų produktus,
— leidimus išdavusios valstybės,
— leidimų sąlygos, įskaitant rajonus ir galiojimo trukmę,
— susijusi regioninė žuvininkystės valdymo organizacija,
— leidimuose nurodyti rajonai, taikymo sritis ir galiojimo trukmė,
— išsami informacija apie skirtus kiekius – kvotas, žvejybos pastangas ar kt.,
— leidime nurodytos žuvų rūšys, priegauda bei žvejybos įrankiai, ir
— įrašai ir dokumentai, susiję su žuvų perkrovimu (jei taikoma).
4. Informacija apie reisą
— atitinkamo reiso pradžios data, laikas, zona ir vieta,
— rajonai, kuriuose būta (įplaukimas į skirtingus rajonus ir išplaukimas iš jų),
— perkrovimo veikla jūroje (data, žuvų rūšys, vieta, perkrautų žuvų kiekis),
— paskutinis uostas, kuriame būta,
— atitinkamo reiso pabaigos data ir laikas, ir
— kitas uostas, į kurį ketinama įplaukti, jei tinka.
5. Sužvejotų žuvų kiekio patikrinimo rezultatai
— žuvų iškrovimo operacijos pradžia ir pabaiga (laikas ir data),
— žuvų rūšys,
— produktų tipas,
— gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnale pateiktus duomenis),
— taikytas perskaičiavimo koeficientas,
— apdorotų žuvų svoris (iškrautas kiekis pagal rūšis ir pateikimo būdą),
— gyvojo žuvų svorio ekvivalentas (iškrautas kiekis, nurodytas gyvojo svorio ekvivalentu, apskaičiuojamas produkto svorį padauginant iš perskaičiavimo koeficiento),
— numatyta patikrintų žuvų ir žuvininkystės produktų pristatymo vieta, ir
— laive laikomų žuvų (jei jų yra) kiekis ir rūšys.
6. Žvejybos įrankių patikrinimo rezultatai
— išsami informacija apie žvejybos įrankių tipą.
7. Išvados
— Patikrinimo išvados, įskaitant numanomus įvykdytus pažeidimus ir nuorodas į atitinkamas taisykles bei priemones. Tokie įrodymai pateikiami kartu su patikrinimo ataskaita.
III PRIEDAS
A) BVJŽK/MPK sudarytas laivyno suskirstymas į grupes
Grupės |
< 6 metrai |
6–12 metrų |
12–24 metrų |
Daugiau kaip 24 metrai |
1. Universalios paskirties maži laivai be variklio |
A |
|
|
|
2. Universalios paskirties maži laivai su varikliu |
B |
C |
|
|
3. Traleriai |
|
D |
E |
F |
4. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai |
|
G |
H |
|
5. Ūdomis žvejojantys laivai |
|
I |
||
6. Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai |
|
J |
||
7. Tunų žvejybos seineriai |
|
|
K |
|
8. Dragomis žvejojantys laivai |
|
L |
|
|
9. Universalios paskirties laivai |
|
|
M |
Grupių aprašas
A |
Universalios paskirties maži laivai be variklio — visi laivai be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis), kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų. |
B |
Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis mažesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai. |
C |
Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis 6–12 metrų, — visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms. |
D |
Traleriai, kurių ilgis mažesnis nei 12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
E |
Traleriai, kurių ilgis 12–24 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
F |
Traleriai, kurių ilgis didesnis nei 24 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais. |
G |
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis 6–12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais. |
H |
Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus. |
I |
Ūdomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis. |
J |
Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais. |
K |
Tunų žvejybos seineriai — visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku. |
L |
Dragomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 m ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami dragomis. |
M |
Universalios paskirties laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms. |
Pastaba: Visas skiltis galima naudoti renkant duomenis. Laikoma, kad pirmiau pateiktos lentelės skiltims, kurios paliktos tuščios, priskirtinų laivų skaičius tikriausiai nedidelis. Tačiau prireikus rekomenduojama sujungti tuščiai skilčiai priskirtinus duomenis su tinkamiausios gretimos pilka spalva pažymėtos skilties duomenimis.
B) Nominaliųjų žvejybos pastangų apskaičiavimo lentelė
Žvejybos įrankis |
Skaičius ir matmenys |
Pajėgumas |
Veiklos rūšis |
Nominaliosios pastangos (1) |
Dragos (moliuskams žvejoti) |
Žiočių anga, žiočių plotis |
GT |
Žvejybos laikas |
Dugno plotas, kuriame žvejota dragomis (2) |
Tralas (įskaitant dragas, kuriomis žvejojamos plekšniažuvės) |
Tralo tipas (pelaginis, dugninis) GT ir (arba) GTR Variklio galia Tinklinio audeklo akies dydis Tinklo dydis (žiočių plotis) Greitis |
GT |
Žvejybos laikas |
GT * dienos GT * valandos kW * dienos |
Gaubiamasis tinklas |
Tinklo ilgis ir plotis GT Apšvietimo galia Mažų laivų skaičius |
GT Tinklo ilgis ir plotis |
Paieškos laikas Tinklo statymas |
GT * kiek kartų statyti tinklai Tinklo ilgis * Kiek kartų statyti tinklai |
Tinklai |
Tinklo tipas (pvz., sieninis tinklas, žiauninis tinklas, t. t.) Tinklo ilgis (reglamentuojamas) GT Tinklo plotas Tinklinio audeklo akies dydis |
Tinklo ilgis ir plotis |
Žvejybos laikas |
Tinklo ilgis * dienos Plotas * dienos |
Ūdos |
Kabliukų skaičius GT Ūdų skaičius Kabliukų charakteristikos Masalas |
Kabliukų skaičius Ūdų skaičius |
Žvejybos laikas |
Kabliukų skaičius * valandos Kabliukų skaičius * dienos Ūdų skaičius * dienos/valandos |
Gaudyklės |
GT |
Gaudyklių skaičius |
Žvejybos laikas |
Gaudyklių skaičius * dienos |
Gaubiamasis tinklas ir (arba) plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti |
Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius |
|
Reisų skaičius |
Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius * Reisų skaičius |
(1) Žvejybos pastangų priemonės, kurios nėra susietos su konkrečiu laiku vykdyta veikla, turėtų būti nurodomos pagal laikotarpį (t. y. pagal metus). (2) Turėtų būti daroma nuoroda į konkretų rajoną (nurodant plotą), kad būtų galima įvertinti žvejybos intensyvumą (pastangos/km2) ir palyginti žvejybos pastangas pagal žvejojamas populiacijas. |
C) BVJŽK 1 užduotis. Veiklos padaliniai
( 1 ) OL C 354, 2010 12 28, p. 71.
( 2 ) 2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2011 m. spalio 20 d. Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą. 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento pozicija.
( 3 ) OL L 190, 1998 7 4, p. 34.
( 4 ) OL L 409, 2006 12 30, p. 11, kuris buvo pakeistas klaidų ištaisymu (OL L 36, 2007 2 8, p. 6).
( 5 ) OL L 286, 2008 10 29, p. 1.
( 6 ) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
( 7 ) OL L 358, 2002 12 31, p. 59.
( 8 ) OL L 5, 2004 1 9, p. 25.
( 9 ) OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
( 10 ) OL L 60, 2008 3 5, p. 1.
( 11 ) 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
( 12 ) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).
( 13 ) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).
( 14 ) 2003 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 dėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose (OL L 167, 2003 7 4, p. 1).
( 15 ) OL L 322, 1999 12 14, p. 3.
( 16 ) OL L 179, 1998 6 23, p. 3.