EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010L0022
Commission Directive 2010/22/EU of 15 March 2010 amending, for the purposes of their adaptation to technical progress, Council Directives 80/720/EEC, 86/298/EEC, 86/415/EEC and 87/402/EEC and Directives 2000/25/EC and 2003/37/EC of the European Parliament and of the Council relating to the type-approval of agricultural or forestry tractors (Text with EEA relevance)
2010 m. kovo 15 d. Komisijos direktyva 2010/22/ES, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 80/720/EEB, 86/298/EEB, 86/415/EEB ir 87/402/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/25/EB ir 2003/37/EB, susijusios su žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimu, siekiant jas suderinti su technikos pažanga (Tekstas svarbus EEE)
2010 m. kovo 15 d. Komisijos direktyva 2010/22/ES, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 80/720/EEB, 86/298/EEB, 86/415/EEB ir 87/402/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/25/EB ir 2003/37/EB, susijusios su žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimu, siekiant jas suderinti su technikos pažanga (Tekstas svarbus EEE)
OL L 91, 2010 4 10, p. 1–68
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Šis dokumentas paskelbtas specialiajame (-iuosiuose) leidime (-uose)
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2015; panaikino 32013R0167
10.4.2010 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 91/1 |
KOMISIJOS DIREKTYVA 2010/22/ES
2010 m. kovo 15 d.
kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 80/720/EEB, 86/298/EEB, 86/415/EEB ir 87/402/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/25/EB ir 2003/37/EB, susijusios su žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių tipo patvirtinimu, siekiant jas suderinti su technikos pažanga
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1980 m. birželio 24 d. Tarybos direktyvą 80/720/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdve, vairuotojo vietos prieiga, durimis ir langais, suderinimo (1), ypač į jos 3 straipsnį,
atsižvelgdama į 1986 m. gegužės 26 d. Tarybos direktyvą 86/298/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (2), ypač į jos 12 straipsnį,
atsižvelgdama į 1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyvą 86/415/EEB dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (3), ypač į jos 4 straipsnį,
atsižvelgdama į 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyvą 87/402/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (4), ypač į jos 11 straipsnį,
atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/25/EB dėl veiksmų, kurių būtina imtis dėl variklių, skirtų žemės ūkio ar miškų ūkio traktoriams, išmetamų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių ir panaikinančią Direktyvą 74/150/EEB (5), ypač į jos 7 straipsnį,
atsižvelgdama į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančią Direktyvą 74/150/EEB (6), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalies a ir b punktus,
kadangi:
(1) |
Derėtų paaiškinti, kokius Direktyvoje 80/720/EEB aptariamus langus galima laikyti atsarginiais išėjimais. |
(2) |
Siekiant padidinti traktorių saugą, Direktyvoje 86/415/EEB minimais atvejais, privaloma apibrėžti traktoriaus darbo veleno išorinių valdymo įtaisų saugos reikalavimus. |
(3) |
Atsižvelgiant į Direktyvos 86/415/EEB nuostatas, turėtų būti leidžiama standartuose ISO 3767–1:1996 ir ISO 3767–2:1996 apibrėžtas piktogramas naudoti kaip valdymo įtaisų simbolius, kad Bendrijos standartai būtų suderinti su tais standartais, kurie taikomi ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių valdymo įtaisų simboliams visame pasaulyje. |
(4) |
Būtina nurodyti tam tikrus su Direktyva 2000/25/EB susijusius papildomus duomenis, siekiant užtikrinti suderinamumą su naujų etapų (IIIA, IIIB ir IV) ribinėmis vertėmis, nustatytomis Komisijos direktyva 2005/13/EB (7). |
(5) |
Siekiant aiškumo tam tikri Direktyvos 2003/37/EB informacinių dokumentų punktai turėtų būti suformuluoti tiksliau. |
(6) |
Kadangi EBPO Tarybos sprendimas C(2005) 1 visai neseniai buvo iš dalies pakeistas 2008 m. spalio mėn. Sprendimu C(2008) 128, Direktyvose 2003/37/EB, 86/298/EEB ir 87/402/EEB nuorodas į EBPO technines normas derėtų patikslinti. Siekiant teisinio tikrumo atitinkamus šių EBPO dokumentų tekstus būtina įtraukti į šias direktyvas. |
(7) |
Todėl Direktyvos 80/720/EEB, 86/298/EEB, 86/415/EEB, 87/402/EEB, 2000/25/EB ir 2003/37/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos. |
(8) |
Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 80/720/EEB pakeitimai
Direktyva 80/720/EEB keičiama pagal šios direktyvos I priedą.
2 straipsnis
Direktyvos 86/298/EEB pakeitimas
Direktyva 86/298/EEB keičiama pagal šios direktyvos II priedą.
3 straipsnis
Direktyvos 86/415/EEB pakeitimas
Direktyva 86/415/EEB keičiama pagal šios direktyvos III priedą.
4 straipsnis
Direktyvos 87/402/EEB pakeitimas
Direktyva 87/402/EEB keičiama pagal šios direktyvos IV priedą.
5 straipsnis
Direktyvos 2000/25/EB pakeitimas
Direktyva 2000/25/EB keičiama pagal šios direktyvos V priedą.
6 straipsnis
Direktyvos 2003/37/EB pakeitimas
Direktyva 2003/37/EB keičiama taip:
1. |
12 straipsnio 4 dalyje žodžiai „bandymo biuletenis“ pakeičiami žodžiais „bandymo protokolas“; (tik tekste anglų kalba); |
2. |
I ir II priedai keičiami pagal šios direktyvos VI priedą. |
7 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
1. Valstybės narės ne vėliau kaip 2011 m. balandžio 30 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsigalioję įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.
Valstybės narės taiko šias nuostatas nuo 2011 m. gegužės 1 d., išskyrus 5 straipsnį, kuris taikomas nuo šio direktyvos įsigaliojimo dienos.
Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
9 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 15 d.
Komisijos vardu
Pirmininkas
José Manuel BARROSO
(1) OL L 194, 1980 7 28, p. 1.
(2) OL L 186, 1986 7 8, p. 26.
(3) OL L 240, 1986 8 26, p. 1.
(5) OL L 173, 2000 7 12, p. 1.
I PRIEDAS
Direktyvos 80/720/EEB pakeitimai
Direktyvos 80/720/EEB I priedas iš dalies keičiamas taip:
1. |
III.4 punktas išbraukiamas; |
2. |
III.5 punkte įterpiama ši pastraipa: „Bet kokį pakankamo dydžio langą leidžiama laikyti avariniu išėjimu, jeigu jis pagamintas iš dūžtamojo stiklo ir jeigu jo stiklą įmanoma išdaužti kabinije esančiu specialiu įrankiu. Tarybos direktyvos 89/173/EEB (1) III B priedo 3, 4, 5, 6 ir 7 priedėliuose nurodytas stiklas taikant šią direktyvą nelaikomas dūžtamuoju stiklu. |
II PRIEDAS
Direktyvos 86/298/EEB pakeitimai
Direktyva 86/298/EEB iš dalies keičiama taip:
1. |
I priedo 1 punktas pakeičiamas taip:
|
2. |
II priedas pakeičiamas taip: „II PRIEDAS Techniniai reikalavimai Suteikiant EB tipo patvirtinimą galinėms konstrukcijoms, kurios apsaugo siauros tarpvėžės ratinių žemės ar miškų ūkio traktorių vairuotoją, jeigu jie apvirstų, taikomi 2008 m. spalio mėn. EBPO Sprendimu C(2008) 128 priimtos 7 techninės normos 3 punkte nustatytieji techniniai reikalavimai, išskyrus 3.1.4 punktą (bandymo protokolas), 3.3.1 punktą (Administracinis taikymo išplėtimas), 3.4 punktą (Ženklinimas) ir 3.6 punktą (Saugos diržo pritvirtinimo įtaiso techninės charakteristikos), kurie išdėstomi taip: „3. TAISYKLĖS IR NURODYMAI 3.1. Apsauginių konstrukcijų ir įtaisų, kuriais jos pritvirtinamos prie traktoriaus, stiprumo bandymų sąlygos 3.1.1. Bendrieji reikalavimai 3.1.1.1. Bandymai, kuriuos atliekant naudojami specialūs įrenginiai, skirti imituoti apkrovoms, kurios veikia apsauginę konstrukciją, jeigu traktorius apvirsta. Šie bandymai suteikia galimybę patikrinti apsauginės konstrukcijos ir kiekvieno šią konstrukciją prie traktoriaus pritvirtinančio laikiklio stiprumą bei visas bandymo apkrovą perduodančias traktoriaus dalis. 3.1.1.2. Bandymus galima atlikti laikantis dinaminiam bandymui arba statiniam bandymui nustatytos procedūros. Abu metodai laikomi lygiaverčiais. 3.1.1.3.
3.1.1.4. Etaloninė masė M, naudojama formulėje apskaičiuojant aukščio, iš kurio krenta švytuoklinis smogtuvas, vertę, apkrovos energiją ir gniuždymo jėgas, turi būti bent jau traktoriaus masė, išskyrus neprivalomuosius reikmenis, tačiau su aušinimo skysčiu, tepalais, degalais, įrankiais ir apsaugine konstrukcija. Į šią masę neįskaičiuojami neprivalomi priekiniai arba galiniai svarmenys, padangų balastas, pakabinamieji padargai, pakabinamoji įranga arba kokios nors kitos specialios paskirties sudedamosios dalys. 3.1.2. Bandymai 3.1.2.1. Bandymų seka, nepažeidžiant papildomų bandymų, nurodytų 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 ir 3.2.2.1.7 punktuose:
3.1.2.2.
3.1.3. Priėmimo sąlygos
3.1.4. (netaikoma) 3.1.5. Dinaminių bandymų aparatūra ir įranga 3.1.5.1.
3.1.5.2. Smogtuvo atsparos taškai turi būti standžiai įtvirtinti taip, kad bet kokia kryptimi jie pasislinktų ne daugiau kaip 1 % to aukščio, iš kurio paleidžiamas smogtuvas. 3.1.5.3.
3.1.5.4.
3.1.5.5.
3.1.5.6.
3.1.5.7. 7.7 paveiksle parodytas įrenginys turi būti tinkamas, kad maždaug 250 mm pločio standžia sija, kuri universaliosiomis lankstomis sujungta su apkrovą užtikrinančiu mechanizmu, žemyn nukreipta jėga būtų galima spausti apsauginę konstrukciją. Turi būti numatytos ašims tinkamos pasparos, kad traktoriaus padangų neveiktų gniuždymo jėga. 3.1.5.8. Reikalinga ši matavimo aparatūra:
3.1.6. Statinių bandymų aparatūra ir įranga 3.1.6.1.
3.1.6.2.
3.1.6.3.
3.1.6.4. 7.7 paveiksle nurodytas įrenginys turi būti tinkamas, kad maždaug 250 mm pločio standžia sija, kuri universaliosiomis lankstomis sujungta su apkrovą užtikrinančiu mechanizmu, žemyn nukreipta jėga būtų galima spausti apsauginę konstrukciją. Turi būti numatytos tiltams tinkamos pasparos, kad traktoriaus padangų neveiktų gniuždymo jėga. 3.1.6.5. Be to, reikalingi šie matavimo įtaisai:
3.2. Bandymo procedūros 3.2.1. Dinaminiai bandymai 3.2.1.1. 3.2.1.1.1.
3.2.1.1.2.
3.2.1.1.3.
3.2.1.1.4. Sija turi būti dedama ant galinės (-ių) viršutinės (-ių) apsauginės konstrukcijos dalies (-ių), o gniuždymo jėgų atstojamoji turi veikti traktoriaus viduriniojoje A plokštumoje. Turi būti naudojama jėga Fv: Fv = 20 M Jėga Fv turi būti veikiama penkias sekundes po to, kai vizualiai būna neįmanoma nustatyti jokio apsauginės konstrukcijos poslinkio. Jeigu apsauginės konstrukcijos stogo galinė dalis neišlaiko visos gniuždymo jėgos, ši jėga stogą turi veikti tol, kol deformuoto stogo plokštuma sutampa su plokštuma, viršutinę apsauginės konstrukcijos dalį jungiančia su galine traktoriaus dalimi, galinčia išlaikyti traktoriaus masę, kai jis apvirsta. Tada apsauginę konstrukciją reikia nustoti veikti apkrova, o gniuždymo sija dedama virš to apsauginės konstrukcijos taško, į kurį remtųsi visiškai apvirtęs traktorius. Tada vėl taikoma gniuždymo jėga Fv. 3.2.1.1.5. Sija turi būti dedama ant priekinės (-ių) viršutinės (-ių) apsauginės konstrukcijos dalies (-ių), o gniuždymo jėgų atstojamoji turi veikti traktoriaus viduriniojoje plokštumoje. Turi būti naudojama jėga Fv: Fv = 20 M Jėga Fv turi būti veikiama penkias sekundes po to, kai vizualiai būna neįmanoma nustatyti jokio apsauginės konstrukcijos poslinkio. Jeigu apsauginės konstrukcijos stogo priekinė dalis neišlaiko visos gniuždymo jėgos, ši jėga stogą turi veikti tol, kol deformuoto stogo plokštuma sutampa su plokštuma, viršutinę apsauginės konstrukcijos dalį jungiančia su priekine traktoriaus dalimi, galinčia išlaikyti traktoriaus masę, kai jis apvirsta. Tada apsauginę konstrukciją reikia nustoti veikti apkrova, o gniuždymo sija dedama virš to apsauginės konstrukcijos taško, į kurį remtųsi visiškai apvirtęs traktorius. Tada vėl taikoma gniuždymo jėga Fv. 3.2.1.1.6. Jeigu atliekant smūginį bandymą atsiranda trūkių arba plyšių, kurių negalima nepaisyti, po smūginių bandymų, kuriuos atliekant atsirado šie trūkiai ar plyšiai, nedelsiant turi būti atliekamas kitas panašus bandymas, kurį atliekant naudojama ši kritimo aukščio vertė: H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1 „a“ yra liekamosios deformacijos (Dp) ir tampriosios deformacijos (De) santykis: a = Dp / De išmatuotas smūgio poveikio taške. Papildoma liekamoji deformacija, kurią sukelia antrasis smūgis, neturi būti didesnė kaip 30 % liekamosios deformacijos, kurią sukėlė pirmasis smūgis. Kad būtų įmanoma atlikti papildomą bandymą, privaloma išmatuoti visų smūginių bandymų tampriąją deformaciją. 3.2.1.1.7. Jeigu atliekant gniuždymo bandymą atsiranda esminių trūkių arba plyšių, nedelsiant po bandymų, kuriuos atliekant atsirado trūkių arba plyšių, atliekamas kitas panašus gniuždymo bandymas, kurį atliekant turi būti naudojama 1,2 Fv jėga. 3.2.1.2. 3.2.1.2.1. Atlikus kiekvieną bandymą visos sudedamosios dalys, jungtys ir tvirtinamosios pasparos turi būti apžiūrimos, ar jose neatsirado plyšių ir trūkių; nekreipiamas dėmesys į kokius nors smulkius trūkius neesminėse dalyse. Neatsižvelgiama į kokias nors smogtuvo briaunų padarytas įplėšas. 3.2.1.2.2. Atliekant kiekvieną bandymą turi būti patikrinama apsauginė konstrukcija, siekiant nustatyti, ar kokia nors jos dalis neatsidūrė laisvojoje erdvėje aplink vairuotojo sėdynę, kaip apibrėžta 1.6 punkte. Be to, laisvoji erdvė neturi atsidurti už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės. Šiuo tikslu laikoma, kad laisvoji erdvė atsiduria už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės, jeigu kokia nors šios erdvės dalis paliečia plokščią žemės paviršių, kai traktorius apvirsta ant to šono, iš kurio jis buvo paveiktas bandymo apkrova. Vertinant laisvosios erdvės būklę pasirenkamos mažiausios traktoriaus priekinės ir galinės padangos bei nustatoma siauriausia tarpvėžė (įprastą padangų dydį ir tarpvėžę nurodo gamintojas). 3.2.1.2.3. Tamprioji deformacija matuojama (810 + av) mm virš sėdynės kontrolinio taško vertikaliojoje plokštumoje, kurioje veikia apkrova. Tampriąją deformaciją galima matuoti bet kokiu įtaisu, kuris panašus į nurodytąjį 7.8 paveiksle. 3.2.1.2.4. Apsauginės konstrukcijos liekamoji deformacija nustatoma po paskutinio gniuždymo bandymo. Šiam tikslui prieš pradedant bandymą nustatoma traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos pagrindinių sudedamųjų dalių padėtis sėdynės kontrolinio atskaitos taškos atžvilgiu. 3.2.2. Statiniai bandymai 3.2.2.1. 3.2.2.1.1.
3.2.2.1.2.
3.2.2.1.3.
3.2.2.1.4. Visos nuostatos atitinka nurodytąsias 3.2.1.1.4 punkte. 3.2.2.1.5. Visos nuostatos atitinka nurodytąsias 3.2.1.1.5 punkte. 3.2.2.1.6. Perkrovos bandymas turi būti atliekamas visais atvejais, jeigu per paskutinius 5 % deformacijos, kurią sukelia apsauginės konstrukcijos absorbuota būtina energija (žr. 7.10 paveikslą), apkrovos jėga sumažėja daugiau kaip 3 %. Atliekant perkrovos bandymą horizontali apkrova, palyginti su pradiniu energijos poreikiu, laipsniškai kaskart didinama po 5 %, kol energija maksimaliai padidinama iki 20 % (žr. 7.11 paveikslą). Perkrovos bandymo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu būtinos energijos kiekį kaskart padidinus 5 %, 10 % arba 15 %, kai energija didinama 5 %, jėga mažėja ne daugiau kaip 3 % ir lieka didesnė kaip 0,8 F'maks. Perkrovos bandymo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu apsauginei konstrukcijai absorbavus 20 % papildomos energijos jėga būna didesnė kaip 0,8 Fmaks. Perkrovos bandymo metu leidžiama, kad dėl tampriosios deformacijos apsauginėje konstrukcijoje atsirastų papildomų trūkių ar plyšių arba kad dėl šios deformacijos nebūtų apsaugota laisvoji erdvė arba kad į laisvąją erdvę patektų apsauginės konstrukcijos dalys. Tačiau apsauginę konstrukciją nustojus veikti apkrova, šios konstrukcijos dalys neturi patekti į laisvąją erdvę, kuri turi būti visiškai apsaugota. 3.2.2.1.7. Jeigu atliekant gniuždymo bandymą atsiranda esminių trūkių arba plyšių, nedelsiant po šio bandymo, kurį atliekant atsirado trūkių arba plyšių, atliekamas kitas panašus gniuždymo bandymas, kurį atliekant apsauginė konstrukcija turi būti veikiama 1,2 Fv jėga. 3.2.2.2. 3.2.2.2.1. Atlikus kiekvieną bandymą visos sudedamosios dalys, jungtys ir tvirtinamosios pasparos turi būti apžiūrimos, ar jose neatsirado plyšių ir trūkių; nekreipiama dėmesio į kokius nors smulkius neesminių dalių trūkius. 3.2.2.2.2. Atliekant kiekvieną bandymą apsauginė konstrukcija turi būti patikrinama siekiant nustatyti, ar kokia nors jos dalis neatsidūrė laisvojoje erdvėje, kaip apibrėžta I priedo 1.6 punkte. Be to, turi būti patikrinama ir nustatoma, ar kokia nors laisvosios erdvės dalis nėra atsidūrusi už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės. Šiuo tikslu laikoma, kad laisvoji erdvė atsiduria už traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos saugomos erdvės, jeigu kokia nors šios erdvės dalis paliečia plokščią žemės paviršių, kai traktorius apvirsta į tą pusę, iš kurios į jį buvo smogta. Vertinant laisvosios erdvės būklę pasirenkamos mažiausios traktoriaus priekinės ir galinės padangos bei nustatoma siauriausia tarpvėžė (įprastą padangų dydį ir tarpvėžę nurodo gamintojas. 3.2.2.2.3. Tamprioji deformacija matuojama (810 + av) mm virš sėdynės atskaitos taško vertikalioje plokštumoje, kurioje veikia apkrova. Tampriąją deformaciją galima matuoti bet kokiu įtaisu, kuris panašus į nurodytąjį 7.8 paveiksle. 3.2.2.2.4. Apsauginės konstrukcijos liekamoji deformacija registruojama po galutinio paskutinio gniuždymo bandymo. Šiuo tikslu prieš bandymo pradžią registruojama traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos pagrindinių dalių padėtis sėdynės atskaitos taško atžvilgiu. Taikymo išplėtimas kitų modelių traktoriams 3.3.1. (netaikoma) 3.3.2. Techninių reikalavimų taikymo išplėtimas Jeigu traktoriaus ar apsauginės konstrukcijos techninės ypatybės yra iš dalies pakeičiamos arba keičiamas apsauginės konstrukcijos tvirtinimo prie traktoriaus metodas, bandymų stotis, kuri atliko pirmąjį bandymą, „techninių reikalavimų taikymo išplėtimo“ protokolą gali išduoti šiais atvejais: 3.3.2.1. Neprivaloma atlikti smūginių bandymų ir gniuždymo bandymų su kiekvieno modelio traktoriumi, jeigu apsauginė konstrukcija ir traktorius atitinka 3.3.2.1.1 – 3.3.2.1.5 punktuose nurodytas sąlygas.
3.3.2.2. Ši procedūra turi būti taikoma, jeigu nesilaikoma 3.3.2.1 punkto nuostatų, jos leidžiama netaikyti, jeigu pasirenkamas kitu principu pagrįstas apsauginės konstrukcijos tvirtinimo prie traktoriaus metodas (pvz., guminės atramos keičiamos pakabos įtaisu):
3.4. (netaikoma) 3.5. Eksploataciniai apsauginės konstrukcijos parametrai šalto oro sąlygomis
3.6. (netaikoma) 7.1 paveikslas Laisvoji erdvė
7.1.c paveikslas Vaizdas iš viršaus
7.2.a paveikslas Laisvoji erdvė traktoriuose su pritaikomąja vairuotojo vieta: dviejų statramsčių apsauginė konstrukcija
7.2.b paveikslas Laisvoji erdvė traktoriuose su pritaikomąja vairuotojo vieta: kitų tipų TAVAK
7.3 paveikslas Švytuoklinis smogtuvas ir jo pakabinimo grandinės arba vieliniai lynai
7.4 paveikslas Traktoriaus tvirtinimo lynais pavyzdys (smūgis iš galo)
7.5 paveikslas Traktoriaus tvirtinimo lynais pavyzdys (smūgis iš priekio)
7.6 paveikslas Traktoriaus įtvirtinimo vieliniais lynais pavyzdys (šoninis smūgis)
7.7 paveikslas Traktoriaus gniuždymo įrenginio pavyzdys
7.8 paveikslas Tampriosios deformacijos matavimo įtaisas
7.9 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Perkrovos bandymo galima neatlikti
7.10 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Būtina atlikti perkrovos bandymą
7.11 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Perkrovos bandymas turi būti tęsiamas.
|
(1) EBPO įprasta techninė norma, taikoma atliekant traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančių konstrukcijų, kurios tvirtinamos galinėje siauravėžių žemės ir miškų ūkio traktorių dalyje, oficialų bandymą.
(2) Atliekant taikymo išplėtimo bandymus (juos atliekant buvo naudojamas sėdynės atskaitos taškas (SAT); juos užbaigus parengiami bandymų protokolai), privalomiems matavimams atlikti turi būti naudojamas sėdynės atskaitos taškas (SAT), o ne SKT, ir turi būti aiškiai nurodoma, kad buvo naudotas SAT (žr. 1 priedą).
(3) Vartotojams primenama, kad sėdynės kontrolinis taškas nustatomas pagal standartą ISO 5353 ir kad šis taškas yra stacionarusis taškas atsižvelgiant į nevažiuojantį traktorių, kai jo sėdynė perstumta į ne vidurinę sėdynės eigos padėtį. Nustatant laisvąją erdvę, sėdynė nustatoma į galinę ir viršutinę padėtį.“ “
(4) Liekamoji ir tamprioji deformacijos, išmatuotos kartu tuo momentu, kai užtikrinamas būtinas energijos lygis.““
(5) Nurodo teiktiną dydį. Bandinio dydis neturi būti mažesnis už didžiausiąjį, kurį įmanoma pasirinkti atsižvelgiant į medžiagą.
(6) Energijos poreikis esant – 20 °C yra 2,5 karto didesnis už vertę, kuri taikoma esant – 30 °C. Kiti veiksniai, kurie turi įtakos smūgio energijos poreikiui – valcavimo kryptis, takumo riba, grūdelių orientacija ir suvirinimas. Į šiuos veiksnius turi būti atsižvelgiama renkantis plieną ir jį naudojant.
III PRIEDAS
Direktyvos 86/415/EEB pakeitimai
Direktyva 86/415/EEB iš dalies keičiama taip:
1. |
II priedas iš dalies keičiamas taip:
|
2. |
III priedas iš dalies keičiamas taip:
|
IV PRIEDAS
Direktyvos 87/402/EEB pakeitimai
Direktyva 87/402/EEB iš dalies keičiama taip:
1. |
I priedo 1 punktas iš dalies keičiamas taip:
|
2. |
II priedas pakeičiamas šiuo tekstu: „II PRIEDAS Techniniai reikalavimai Suteikiant EB tipo patvirtinimą prieš vairuotojo sėdynę įtvirtinamoms konstrukcijoms, kurios apsaugo siauros tarpvėžės ratinių žemės ar miškų ūkio traktorių vairuotoją, jeigu šie traktoriai apvirstų, turi būti taikomi 2008 m. spalio mėn. EBPO Sprendimu C (2008) 128 priimtos 6 techninės normos (4) 3 punkte nustatytieji techniniai reikalavimai, išskyrus 3.2.4 punktą (Bandymo protokolas), 3.4.1 punktą (Administracinis taikymo išplėtimas), 3.5 punktą (Ženklinimas ) ir 3.7 punktą (Saugos diržo pritvirtinimo įtaiso techninės charakteristikos), kurie išdėstomi taip: „3. TAISYKLĖS IR NURODYMAI 3.1 Išankstinės stiprumo bandymų sąlygos 3.1.1 Dviejų parengtinių bandymų užbaigimas Su apsaugine konstrukcija stiprumo bandymus galima atlikti tik tada, jeigu ir šoninio stovumo bandymo, ir virstančio traktoriaus elgsenos nustatymo bandymo (ar jis neapsiverčia keletą kartų paeiliui) rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus (žr. 6.3 paveiksle nurodytą veiksmų tvarką). 3.1.2 Pasirengimas parengtiniam bandymui
3.1.3 Šoninio stovumo bandymas
3.1.4 Virstančio traktoriaus elgsenos nustatymo bandymas (ar jis neapsiverčia keletą kartų paeiliui) 3.1.4.1 Šiuo bandymu nustatoma, ar konstrukcija, pritvirtinta prie traktoriaus vairuotojui apsaugoti, gali patikimai užtikrinti, kad ant šono apvirtęs traktorius ant šlaito, kurio nuolydis 1:1,5, nesiverstų keletą kartų paeiliui (6.4 paveikslas). Įrodymų, kad apvirtęs traktorius nesiverčia keletą kartų paeiliui, galima pateikti naudojant vieną iš dviejų 3.1.4.2 ir 3.1.4.3 punktuose aprašytų metodų. 3.1.4.2
3.1.4.3
3.1.5 Matavimo metodas 3.1.5.1 Atstumas tarp galinio ir priekinio tiltų abiejuose traktoriaus šonuose matuojamas tam, kad būtų patikrinta, ar vairuojant nesusidaro vairuojamojo rato posūkio kampas. Atstumas tarp sunkio centro ir galinio tilto (L3) arba priekinio tilto (L2) apskaičiuojamas atsižvelgiant į traktoriaus masės pasiskirstymą tarp galinių ir priekinių ratų. 3.1.5.2 Išmatuojamas atstumas nuo padangos aukščiausio taško iki žemės paviršiaus plokštumos (6.5 paveikslas) (taikant tą patį metodą matuojamas priekinių ir galinių padangų minėtas atstumas). 3.1.5.3 Išmatuojamas atstumas tarp sunkio centro ir kirtimosi su apsaugine konstrukcija priekinio taško (6.6.a, 6.6.b ir 6.6.c paveikslai). Jeigu apsauginė konstrukcija yra prieš sunkio centro plokštumą, prieš išmatuoto atstumo vertę rašomas minuso ženklas (-L6). 3.1.5.4 Išmatuotas atstumas tarp kairiajame ir dešiniajame vertikaliuosiuose konstrukcijos statramsčiuose esančių smūgio taškų. Smūgio taškas apibrėžiamas apsauginę konstrukciją liečiančia plokštuma, kertančią liniją, kuria brėžia viršutiniai išoriniai priekinių ir galinių padangų taškai (6.7 paveikslas). 3.1.5.5 Išmatuotas vertikalusis atstumas nuo apsauginėje konstrukcijoje esančio smūgio taško iki žemės paviršiaus plokštumos. 3.1.5.6 Nuo variklio dangtyje esančio smūgio taško iki žemės paviršiaus plokštumos išmatuotas vertikalusis atstumas. Smūgio taškas apibrėžiamas variklio dangtį ir apsauginę konstrukciją liečiančia plokštuma, kuri kerta priekinės padangos viršutinius išorinius taškus (6.7 paveikslas). Matuojama iš abiejų variklio dangčio šonų. 3.1.5.7 Išmatuotas pirmiau apibrėžtas atstumas tarp dviejų variklio dangčio smūgio taškų. 3.1.5.8 Atstumas nuo pirmiau apibrėžto variklio dangtyje esančio smūgio taško iki sunkio centro. 3.1.5.9 Vertikalusis atstumas nuo priekinio tilto posūkio ašies vidurio iki priekinių padangų viduriniosios ašies (H01); šis atstumas turi būti įtraukiamas į gamintojo rengiamą techninę ataskaitą ir turi būti patikrinamas. Vertikalusis atstumas nuo priekinių padangų viduriniosios ašies iki žemės paviršiaus plokštumos (H02) (6.8 paveikslas). Priekinio tilto posūkio ašies aukštis (H0) – minėtų abiejų verčių suma. 3.1.5.10 Mažiausias galinės tarpvėžės plotis traktoriui sumontavus didžiausias gamintojo nurodytas padangas (6.9 paveikslas). 3.1.5.11 Atstumas tarp galinės padangos viršutinės dalies išorinės ir vidinės vertikaliųjų plokštumų (6.9 paveikslas). 3.1.5.12 Didžiausias priekinio tilto pasvirimo nuo horizontaliosios padėties į didžiausią nukrypimo padėtį kampas turi būti išmatuotas iš abiejų tilto pusių, atsižvelgiant į bet kokį galutinį amortizatorių. Turi būti naudojamas didžiausias išmatuotas kampas. 3.1.5.13 Traktoriaus masė turi būti nustatoma laikantis 3.2.1.4 punkte nurodytų sąlygų. 3.2 Apsauginių konstrukcijų stiprumo ir jų pritvirtinimo prie traktorių stiprumo bandymo sąlygos 3.2.1 Bendrieji reikalavimai 3.2.1.1 Bandymai, kuriuos atliekant naudojami specialūs įrenginiai, skirti imituoti apkrovoms, kurios veikia apsauginę konstrukciją, jeigu traktorius apvirsta. Šie bandymai suteikia galimybę patikrinti apsauginės konstrukcijos ir kiekvieno šią konstrukciją prie traktoriaus pritvirtinančio laikiklio stiprumą bei visas bandymo apkrovą perduodančias traktoriaus dalis. 3.2.1.2 Bandymus galima atlikti laikantis dinaminiam bandymui arba statiniam bandymui nustatytos procedūros. Abu metodai laikomi lygiaverčiais. 3.2.1.3
3.2.1.4 Etaloninė masė M, naudojama formulėje apskaičiuojant aukštį, iš kurio krenta švytuoklinis smogtuvas, apkrovos energiją ir gniuždymo jėgas, turi būti bent jau traktoriaus masė, išskyrus neprivalomuosius reikmenis, tačiau su aušinimo skysčiu, tepalais, degalais, įrankiais ir apsaugine konstrukcija. Į šią masę neįskaičiuojami neprivalomi priekiniai arba galiniai svarmenys, padangų balastas, pakabinamieji padargai, pakabinamoji įranga arba kokios nors kitos specialios paskirties sudedamosios dalys. 3.2.2 Bandymai 3.2.2.1 Bandymų seka, nepažeidžiant papildomų bandymų, nurodytų 3.3.1.1.6, 3.3.1.1.7, 3.3.2.1.6 ir 3.3.2.1.7 punktuose:
3.2.2.2
3.2.3 Priėmimo sąlygos
3.2.4 (netaikoma) 3.2.5 Dinaminių bandymų aparatūra ir įranga 3.2.5.1
3.2.5.2 Smogtuvo atramos taškai turi būti standžiai įtvirtinti taip, kad bet kokia kryptimi jie pasislinktų ne daugiau kaip 1 % to aukščio, iš kurio paleidžiamas smogtuvas. 3.2.5.3
3.2.5.4
3.2.5.5
3.2.5.6
3.2.5.7 6.14 paveiksle nurodytas įrenginys turi būti tinkamas, kad maždaug 250 mm pločio standžia sija, kuri universaliosiomis lankstomis sujungta su apkrovą užtikrinančiu mechanizmu, žemyn nukreipta jėga būtų galima spausti apsauginę konstrukciją. Turi būti numatytos tiltams tinkamos pasparos, kad traktoriaus padangų neveiktų gniuždymo jėga. 3.2.5.8 Reikalinga ši matavimo aparatūra:
3.2.6 Statinių bandymų aparatūra ir įranga 3.2.6.1
3.2.6.2
3.2.6.3
3.2.6.4 6.14 paveiksle nurodytas įrenginys turi būti tinkamas, kad maždaug 250 mm pločio standžia sija, kuri universaliosiomis lankstomis sujungta su apkrovą užtikrinančiu mechanizmu, žemyn nukreipta jėga būtų galima spausti apsauginę konstrukciją. Turi būti numatytos ašims tinkamos pasparos, kad traktoriaus padangų neveiktų gniuždymo jėga. 3.2.6.5 Be to, reikalingi šie matavimo įtaisai:
3.3 Bandymo procedūros 3.3.1 Dinaminiai bandymai 3.3.1.1 3.3.1.1.1
3.3.1.1.2
3.3.1.1.3
3.3.1.1.4 Sija turi būti dedama ant galinės (-ių) viršutinės (-ių) apsauginės konstrukcijos dalies (-ių), o gniuždymo jėgų atstojamoji turi veikti traktoriaus viduriniojoje plokštumoje. Turi būti naudojama jėga Fv: Fv = 20 M Jėga Fv turi būti veikiama penkias sekundes po to, kai vizualiai būna neįmanoma nustatyti jokio apsauginės konstrukcijos poslinkio. Jeigu apsauginės konstrukcijos stogo galinė dalis neišlaiko visos gniuždymo jėgos, ši jėga stogą turi veikti tol, kol deformuoto stogo plokštuma sutampa su plokštuma, viršutinę apsauginės konstrukcijos dalį jungiančia su galine traktoriaus dalimi, galinčia išlaikyti traktoriaus masę, kai jis apvirsta. Tada apsauginę konstrukciją turi būti nustota veikti apkrova, o gniuždymo sija dedama virš tos apsauginės konstrukcijos dalies, į kurią remtųsi visiškai apvirtęs traktorius. Tada vėl taikoma gniuždymo jėga Fv. 3.3.1.1.5 Sija turi būti dedama ant priekinės (-ių) viršutinės (-ių) apsauginės konstrukcijos dalies (-ių), o gniuždymo jėgų atstojamoji turi veikti traktoriaus viduriniojoje plokštumoje. Turi būti naudojama jėga Fv: Fv = 20 M Jėga Fv turi būti veikiama penkias sekundes po to, kai vizualiai būna neįmanoma nustatyti jokio apsauginės konstrukcijos poslinkio. Jeigu apsauginės konstrukcijos stogo priekinė dalis neišlaiko visos gniuždymo jėgos, ši jėga stogą turi veikti tol, kol deformuoto stogo plokštuma sutampa su plokštuma, viršutinę apsauginės konstrukcijos dalį jungiančia su priekine traktoriaus dalimi, galinčia išlaikyti traktoriaus masę, kai jis apvirsta. Tada apsauginę konstrukciją turi būti nustota veikti apkrova, o gniuždymo sija dedama virš to apsauginės konstrukcijos taško, į kurį remtųsi visiškai apvirtęs traktorius. Tada vėl taikoma gniuždymo jėga Fv. 3.3.1.1.6 Jeigu atliekant smūginį bandymą atsiranda trūkių arba plyšių, kurių negalima nepaisyti, po smūginių bandymų, kuriuos atliekant atsirado šie trūkiai ar plyšiai, nedelsiant turi būti atliekamas kitas panašus bandymas, kurį atliekant naudojama ši kritimo aukščio vertė: H’ = (H × 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a )-1 „a“ yra liekamosios deformacijos (Dp) ir tampriosios deformacijos (De) santykis: a = Dp / De išmatuotas smūgio poveikio taške. Papildoma liekamoj deformacija, kurią sukelia antrasis smūgis, neturi būti didesnė kaip 30 % liekamosios deformacijos, kurią sukėlė pirmasis smūgis. Kad būtų įmanoma atlikti papildomą bandymą, privaloma išmatuoti visų smūginių bandymų tampriąją deformaciją. 3.3.1.1.7 Jeigu atliekant gniuždymo bandymą atsiranda esminių trūkių arba plyšių, nedelsiant po bandymų, kuriuos atliekant atsirado trūkių arba plyšių, atliekamas kitas panašus gniuždymo bandymas, kurį atliekant turi būti naudojama 1,2 Fv jėga. 3.3.1.2 3.3.1.2.1 Atlikus kiekvieną bandymą visos sudedamosios dalys, jungtys ir tvirtinamosios pasparos turi būti apžiūrimos, ar jose neatsirado plyšių ir trūkių, nekreipiamas dėmesys į kokius nors smulkius trūkius neesminėse dalyse. Į kokias nors smogtuvo briaunų padarytas įplėšas neatsižvelgiama. 3.3.1.2.2 3.3.1.2.2.1 Patekimas į laisvąją erdvę Atliekant kiekvieną bandymą apsauginė konstrukcija turi būti patikrinama siekiant nustatyti, ar kokia nors jos dalis atsidūrė laisvojoje erdvėje aplink vairuotojo sėdynę, kaip apibrėžta 1.6 punkte. Be to, laisvoji erdvė neturi atsidurti už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės. Šiam tikslui laikoma, kad laisvoji erdvė atsidurtų už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės, jeigu kokia nors šios erdvės dalis paliestų plokščią žemės paviršių, kai traktorius apvirsta į tą pusę, iš kurios jis buvo paveiktas bandymo apkrova. Vertinant laisvosios erdvės būklę pasirenkamos mažiausios traktoriaus priekinės ir galinės padangos bei nustatoma siauriausia tarpvėžė (įprastą padangų dydį ir tarpvėžę nurodo gamintojas). 3.3.1.2.2.2 Galinėje traktoriaus dalyje įmontuojama nelanksčioji atrama Jeigu traktoriuje, už vairuotojo sėdynės, sumontuotas standusis rėmas, korpusas ar kitokia nelanksčioji atrama, ši įranga, kai traktorius apvirsta į šoną arba atgal, laikoma apsauginės priemone. Ši už vairuotojo sėdynės įmontuota įranga turi būti tinkama, kad nesulūždama ir nepatekdama į laisvąją erdvę galėtų išlaikyti žemyn nukreiptos jėgos Fi poveikį: Fш = 15 M veikiančios statmenai viršutinei rėmo daliai, viduriniojoje traktoriaus plokštumoje. Pradinio jėgos poveikio kampas turi būti 40°, apskaičiuotas atsižvelgiant į žemės paviršiaus plokštumą, kaip nurodyta 6.16 paveiksle. Mažiausias šio standžiojo rėmo plotis turi būti 500 mm (žr. 6.17 paveikslą). Be to, šis rėmas turi būti pakankamai standus ir patikimai pritvirtintas prie galinės traktoriaus dalies. 3.3.1.2.3 Tamprioji deformacija matuojama (810 + av) mm virš sėdynės kontrolinio taško, vertikaliojoje plokštumoje, kurioje veikia apkrova. Tampriąją deformaciją galima matuoti bet kokiu įtaisu, kuris panašus į nurodytąjį 6.15 paveiksle. 3.3.1.2.4 Apsauginės konstrukcijos liekamoji deformacija nustatoma po paskutinio gniuždymo bandymo. Šiam tikslui prieš pradedant bandymą nustatoma traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos pagrindinių sudedamųjų dalių padėtis atsižvelgiant į sėdynės kontrolinį atskaitos tašką. 3.3.2 Statiniai bandymai 3.3.2.1 3.3.2.1.1
3.3.2.1.2
3.3.2.1.3
3.3.2.1.4 Visos nuostatos tapačios pateiktosioms 3.3.1.1.4 punkte. 3.3.2.1.5 Visos nuostatos tapačios pateiktosioms 3.3.1.1.5 punkte. 3.3.2.1.6 Perkrovos bandymas turi būti atliekamas visais atvejais, jeigu per deformacijos paskutinius 5 %, kurią sukelia apsauginės konstrukcijos absorbuota būtina energija (žr. 6.19 paveikslą), apkrovos jėga sumažėja daugiau kaip 3 %). Atliekant perkrovos bandymą horizontali apkrova, palyginti su pradiniu energijos poreikiu, laipsniškai kaskart didinama po 5 %, kol apkrova padidinama ne daugiau kaip 20 % (žr. 6.20 paveikslą). Perkrovos bandymo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu būtinos energijos kiekį kaskart padidinus 5 %, 10 % arba 15 %, kai energija didinama 5 %, jėga mažėja ne daugiau kaip 3 % ir lieka didesnė kaip 0,8 F'maks. Perkrovos bandymo rezultatai atitinka reikalavimus, jeigu apsauginei konstrukcijai absorbavus 20 % papildomos energijos jėga būna didesnė kaip 0,8 Fmaks. Perkrovos bandymo metu leidžiama, kad dėl tampriosios deformacijos apsauginėje konstrukcijoje atsirastų papildomų trūkių ar plyšių arba kad dėl šios deformacijos nebūtų apsaugota laisvoji erdvė arba kad į laisvąją erdvę patektų apsauginės konstrukcijos dalys. Tačiau apsauginę konstrukciją nustojus veikti apkrova, šios konstrukcijos dalys neturi patekti į laisvąją erdvę, kuri turi būti visiškai apsaugota. 3.3.2.1.7 Jeigu atliekant gniuždymo bandymą atsiranda esminių trūkių arba plyšių, nedelsiant po šio bandymo, kurį atliekant atsirado trūkių arba plyšių, atliekamas kitas panašus gniuždymo bandymas, kurį atliekant apsauginė konstrukcija turi būti veikiama 1,2 Fv jėga. 3.3.2.2 3.3.2.2.1 Atlikus kiekvieną bandymą visos konstrukcinės sudedamos dalys, jungtys ir tvirtinamosios sistemos turi būti apžiūrimos, ar jose neatsirado plyšių ir trūkių, nekreipiamas dėmesys į kokius nors smulkius trūkius neesminėse dalyse. 3.3.2.2.2 3.3.2.2.2.1 Patekimas į laisvąją erdvę Atliekant kiekvieną bandymą apsauginė konstrukcija turi būti patikrinama siekiant nustatyti, ar kokia nors jos dalis atsidūrė laisvojoje erdvėje kaip apibrėžta I priedo 1.6 punkte. Be to, jokia laisvosios erdvės dalis neturi būti atsidūrusi už apsauginės konstrukcijos saugomos erdvės. Šiam tikslui laikoma, kad laisvoji erdvė atsiduria už traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos saugomos erdvės, jeigu kokia nors šios erdvės dalis paliečia plokščią žemės paviršių, kai traktorius apvirsta į tą pusę, iš kurios į traktorių buvo smogta. Vertinant laisvosios erdvės būklę pasirenkamos mažiausios traktoriaus priekinės ir galinės padangos bei nustatoma siauriausia tarpvėžė (įprastą padangų dydį ir tarpvėžę nurodo gamintojas. 3.3.2.2.2.2 Bandymai su galinėje traktoriaus dalyje įmontuojama nelanksčioji atrama Jeigu traktoriuje, už vairuotojo sėdynės, sumontuotas standusis rėmas, korpusas ar kitokia nelanksčioji atrama, ši atrama, kai traktorius apvirsta į šoną arba atgal, laikoma apsaugine priemone. Ši už vairuotojo sėdynės įmontuota nelanksčioji atrama turi būti tinkama, kad nesulūždama ir nepatekdama į laisvąją erdvę galėtų išlaikyti žemyn nukreiptos jėgos Fi poveikį: Fi = 15 M veikiančios statmenai viršutinei rėmo daliai, viduriniojoje traktoriaus plokštumoje. Pradinio jėgos poveikio kampas turi būti 40°, apskaičiuotas atsižvelgiant į žemės paviršiaus plokštumą, kaip nurodyta 6.16 paveiksle. Mažiausias šio standžiojo rėmo plotis turi būti 500 mm (žr. 6.17 paveikslas). Be to, šis rėmas turi būti pakankamai standus ir patikimai pritvirtintas prie galinės traktoriaus dalies. 3.3.2.2.3 Tamprioji deformacija matuojama (810 + av) mm virš sėdynės kontrolinio taško, vertikaliojoje plokštumoje, kurioje veikia apkrova. Tampriąją deformaciją galima matuoti bet kokiu įtaisu, kuris panašus į nurodytąjį 6.15 paveiksle. 3.3.2.2.4 Apsauginės konstrukcijos liekamoji deformacija nustatoma po paskutinio gniuždymo bandymo. Šiam tikslui prieš pradedant bandymą nustatoma traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančios konstrukcijos pagrindinių sudedamųjų dalių padėtis atsižvelgiant į sėdynės kontrolinį atskaitos tašką. 3.4 Taikymo išplėtimas kitų modelių traktoriams 3.4.1 (netaikoma) 3.4.2 Techninių reikalavimų taikymo išplėtimas Iš dalies pakeitus traktoriaus ar apsauginės konstrukcijos technines ypatybes arba apsauginės konstrukcijos tvirtinimo prie traktoriaus metodą, bandymų stotis, kuri atliko pirmąjį bandymą, jeigu traktoriaus ir apsauginės konstrukcijos parengtinių šoninio stovumo ir virstančio traktoriaus elgsenos nustatymo bandymų (ar jis neapsiverčia keletą kartų paeiliui), kurie apibrėžti 3.1.3 ir 3.1.4 punktuose, rezultatai atitinka reikalavimus ir jeigu 3.3.1.2.2.2 punkte apibrėžta galinė nelanksčioji atrama, ją pritvirtinus prie traktoriaus, buvo išbandyta pagal šioje pastraipoje (išskyrus 3.4.2.2.4 punktą) aprašytą procedūrą, „techninių reikalavimų taikymo išplėtimo“ protokolą gali išduoti šiais atvejais: 3.4.2.1 Su kiekvieno modelio traktoriumi neprivaloma atlikti smūginio bandymo ir gniuždymo bandymo, jeigu apsauginė konstrukcija ir traktorius atitinka 3.4.2.1.1–3.4.2.1.5 punktuose nurodytas sąlygas.
3.4.2.2 Ši procedūra turi būti taikoma, jeigu nesilaikoma 3.4.2.1 punkto nuostatų, jos leidžiama netaikyti, jeigu pasirenkamas kitu principu pagrįstas apsauginės konstrukcijos tvirtinimo prie traktoriaus metodas (pvz., guminės atramos keičiamos pakabos įtaisu).
3.5 (netaikoma) 3.6 Eksploataciniai apsauginės konstrukcijos parametrai šalto oro sąlygomis 3.6.1 Jeigu teigiama, kad apsauginės konstrukcijos atsparumas trapumui šalto oro sąlygomis nesumažėja, gamintojas turi pateikti išsamios informacijos, kuri įtraukiama į protokolą. 3.6.2 Šiais reikalavimais ir procedūromis siekiama užtikrinti stiprumą ir atsparumą trapiųjų įtrūkių atsiradimui žemos temperatūros sąlygomis. Siūloma, kad sprendžiant, ar apsauginė konstrukcija tinkama naudoti žemesnės eksploatacinės temperatūros sąlygomis tose šalyse, kuriose reikalinga ši papildoma eksploatacinė apsauga, turėtų būti atsižvelgiama į šiuos būtinus medžiagų reikalavimus.
3.7 (netaikoma) 6.1 paveikslas Laisvoji erdvė
6.1.c paveikslas Vaizdas iš viršaus
6.2 paveikslas Traktorių su apsukamąja sėdyne ir reguliuojamu vairaračiu laisvoji erdvė
6.3 paveikslas Veiksmų tvarka, kuria nustatoma, ar į šoną apvirtęs traktorius verčiasi keletą kartų iš eilės, kai jo priekinėje dalyje pritvirtinta traktoriui apvirtus vairuotoją apsauganti konstrukcija (TAVAK)
6.4 paveikslas Traktoriaus atsparumo apvirtimui bandymų stendas, kurio nuolydis 1:1,5
6.5 paveikslas Duomenys, būtini apskaičiuojant traktoriaus apvirtimą, kai virsdamas traktorius gali suktis apie vieną iš trijų ašių
6.6.a, 6.6.b, 6.6.c paveikslas Horizontalusis atstumas tarp sunkio centro ir apsauginės konstrukcijos (L6) priekinio taško, kuriuo ji trenkiasi į žemę
6.7 paveikslas Smūgio taškų nustatymas (jie naudojami matuojant apsauginės struktūros plotį (B6) ir variklio dangčio aukštį (H7)
6.8 paveikslas Priekinio tilto posūkio ašies aukštis (H0)
6.9 paveikslas Galinio tilto tarpvėžės plotis (S) ir galinės padangos plotis (B0)
6.10 paveikslas Švytuoklinis smogtuvas ir jo pakabinimo grandinės arba vieliniai lynai
6.11 paveikslas Traktoriaus tvirtinimo lynais pavyzdys (smūgis iš galo)
6.12 paveikslas Traktoriaus tvirtinimo lynais pavyzdys (smūgis iš priekio)
6.13 paveikslas Traktoriaus įtvirtinimo vieliniais lynais pavyzdys (šoninis smūgis)
6.14 paveikslas Traktoriaus gniuždymo įrenginio pavyzdys
6.15 paveikslas Tampriosios deformacijos matavimo įtaisas
6.16 paveikslas Tariama žemės paviršiaus linija
6.17 paveikslas Mažiausias galinės nelanksčiosios atramos plotis
6.18 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Perkrovos bandymo galima neatlikti
6.19 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Būtina atlikti perkrovos bandymą
6.20 paveikslas Jėgos–deformacijos kreivė Perkrovos bandymas turi būti tęsiamas.
|
(1) EBPO įprasta techninė norma, taikoma atliekant traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančių konstrukcijų, kurios tvirtinamos galinėje siauravėžių žemės ir miškų ūkio traktorių dalyje, oficialų bandymą.
(2) Atliekant taikymo išplėtimo bandymus (juos atliekant buvo naudojamas sėdynės atskaitos taškas (SAT); juos užbaigus parengiami bandymų protokolai), privalomiems matavimams atlikti turi būti naudojamas sėdynės atskaitos taškas (SAT), o ne SKT, ir turi būti aiškiai nurodoma, kad buvo naudotas SAT (žr. 1 priedą).
(3) Vartotojams primenama, kad sėdynės kontrolinis taškas nustatomas pagal standartą ISO 5353 ir kad šis taškas yra stacionarusis taškas atsižvelgiant į nevažiuojantį traktorių, kai jo sėdynė perstumta į ne vidurinę sėdynės eigos padėtį. Nustatant laisvąją erdvę, sėdynė nustatoma į galinę ir viršutinę padėtį.“ “
(4) EBPO įprasta techninė norma, taikoma atliekant traktoriui apvirtus vairuotoją apsaugančių konstrukcijų, kurios tvirtinamos galinėje siauravėžių žemės ir miškų ūkio traktorių dalyje, oficialų bandymą.
(5) Programa ir pavyzdžiai pateikti EBPO svetainėje.
(6) Liekamoji ir tamprioji deformacijos, išmatuotos kartu tuo momentu, kai užtikrinamas būtinas energijos lygis.““
(7) Nurodo teiktiną dydį. Bandinio dydis neturi būti mažesnis už didžiausiąjį, kurį įmanoma pasirinkti atsižvelgiant į medžiagą.
(8) Energijos poreikis esant – 20 °C yra 2,5 karto didesnis už vertę, kuri taikoma esant – 30 °C. Kiti veiksniai, kurie turi įtakos smūgio energijos poreikiui – valcavimo kryptis, takumo riba, grūdelių orientacija ir suvirinimas. Į šiuos veiksnius turi būti atsižvelgiama renkantis plieną ir jį naudojant.
V PRIEDAS
Direktyvos 2000/25/EB pakeitimai
Direktyvos 2000/25/EB I priedo 4 priedėlio 1 punkto 2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:
„2 skirsnis |
Pagrindinės direktyvos numeris, po kurio pateikiamos raidės: A – I etapas, B – II etapas, C – IIIA etapas, D – IIIB etapas ir raidė E – IV etapas.“ |
VI PRIEDAS
Direktyvos 2003/37/EB pakeitimai
Direktyva 2003/37/EB iš dalies keičiama taip:
1. |
I priedo A pavyzdys keičiamas taip:
|
2. |
I priedo A pavyzdžio 15 išnaša išdėstoma taip: „Standartas ISO 612/-6.8:1978“. |
3. |
II priedo B skyriaus II.C dalis iš dalies keičiama taip:
|