EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 21970A1123(01)
Additional Protocol and Financial Protocol signed on 23 November 1970, annexed to the Agreement establishing the Association between the European Economic Community and Turkey and on measures to be taken for their entry into force - Final Act - Declarations
Papildomas protokolas
Papildomas protokolas
OL L 293, 1972 12 29, p. 3–56
(DE, FR, IT, NL) Šis dokumentas paskelbtas specialiajame (-iuosiuose) leidime (-uose)
(EL, ES, PT, FI, SV, CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO, HR)
In force
ELI: http://data.europa.eu/eli/prot/1972/2760(1)/oj
Oficialusis leidinys L 293 , 29/12/1972 p. 0004 - 0056
specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 1 p. 0133
specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 1 p. 0133
specialusis leidimas graikų k.: skyrius 11 tomas 2 p. 0151
specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 11 tomas 1 p. 0215
specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 11 tomas 1 p. 0215
L 361 31/12/1977 P. 0060 EN DK
Papildomas Protokolas PREAMBULĖ JO DIDENYBĖ BELGŲ KARALIUS, VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, JO PRAKILNYBĖ LIUKSEMBURGO DIDYSIS HERCOGAS, JOS DIDENYBĖ NYDERLANDŲ KARALIENĖ ir EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, bei TURKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, KADANGI Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimas numato, kad po Asociacijos parengiamojo etapo turi eiti pereinamasis etapas; PRIPAŽINDAMI, kad laikantis Asociacijos susitarime išdėstytų tikslų parengiamojo etapo metu buvo daug atlikta, kad apskritai būtų sustiprinti Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos ekonominiai santykiai, o ypač išplėsta prekyba tarp jų; MANYDAMI, kad perėjimo nuo parengiamojo etapo prie pereinamojo etapo sąlygos yra nustatytos; NUSPRENDĘ Papildomu Protokolu patvirtinti nuostatas, susijusias su pereinamojo etapo įgyvendinimo sąlygomis, tvarka ir grafikais; KADANGI pereinamojo etapo metu Susitariančiosios Šalys, remdamosi abipusiais ir subalansuotais įsipareigojimais, turi užtikrinti, kad tarp Turkijos ir Bendrijos laipsniškai bus sukurta muitų sąjunga, o Turkijos ir Bendrijos vykdomos ekonomikos politikos nuostatos bus glaudžiau suderintos, siekiant užtikrinti tinkamą Asociacijos įgyvendinimą ir šiam tikslui reikalingų bendrų priemonių kūrimo pažangą; savo tinkamai įgaliotais atstovais PASKYRĖ: JO DIDENYBĖ BELGŲ KARALIUS: p. Pierre Harmel, užsienio reikalų ministrą; VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Walter Scheel, užsienio reikalų ministrą; PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Maurice Schumann, užsienio reikalų ministrą; ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Mario Pedini, užsienio reikalų ministro pavaduotoją; JO PRAKILNYBĖ LIUKSEMBURGO DIDYSIS HERCOGAS: p. Gaston Thorn, užsienio reikalų ministrą; JOS DIDENYBĖ NYDERLANDŲ KARALIENĖ: p. J. M. A. H. Luns, užsienio reikalų ministrą; EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA: p. Walter Scheel, einantį Europos Bendrijų Tarybos pirmininko pareigas; p. Franco Maria Malfatti, Europos Bendrijų Komisijos pirmininką; TURKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Ihsan Sabri Çaglayangíl, užsienio reikalų ministrą; KURIE, tinkamai pasikeitę visais įgaliojimais, SUSITARĖ dėl šių prie asociacijos susitarimo pridedamų nuostatų: 1 straipsnis Šis Protokolas 4 straipsnyje nurodo pereinamojo etapo įgyvendinimo sąlygas, tvarką ir grafikus. I ANTRAŠTINĖ DALIS LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS 2 straipsnis 1. Šios antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnio ir 2 skyriaus nuostatos taikomos: a) Bendrijoje arba Turkijoje pagamintoms prekėms, tarp jų prekėms, visiškai ar iš dalies gautoms arba pagamintoms iš trečiųjų šalių įvežtų gaminių, esančių laisvoje apyvartoje Bendrijoje arba Turkijoje; b) Bendrijoje arba Turkijoje laisvoje apyvartoje esančioms iš trečiųjų šalių įvežtoms prekėms. 2. Iš trečiųjų šalių įvežti gaminiai laikomi Bendrijoje arba Turkijoje esančiais laisvoje apyvartoje, jei Bendrijoje ir Turkijoje yra atlikti importo formalumai ir sumokėti mokėtini muitai arba lygiaverčio poveikio mokėjimai ir jei šiems drobekams taikytas visiškas arba dalinis atleidimas nuo tokių muitų ar mokesčių. 3. Iš trečiųjų šalių į Bendriją arba Turkiją importuojamos prekės, kurioms dėl jų kilmės ar eksportavimo šalies taikoma ypatinga muitų tvarka, nelaikomos vienos Susitariančiosios Šalies teritorijoje laisvoje apyvartoje esančiomis prekėmis, jei jos reeksportuojamos į kitą Susitariančiąją Šalį. Tačiau Asociacijos taryba gali taikyti išimtis tokiomis sąlygomis, kurias ji pati nustato. 4. Straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatos taikomos tik toms prekėms, kurios eksportuojamos iš Bendrijos šio Protokolo pasirašymo dieną arba vėliau. 3 straipsnis 1. Šios antraštinės dalies I skyriaus I skirsnio ir II skyriaus nuostatos taip pat taikomos Bendrijoje arba Turkijoje įsigytoms ar pagamintoms prekėms, kurias gaminant buvo naudojami iš trečiųjų šalių įvežti ir arba Bendrijoje, arba Turkijoje nesantys laisvoje apyvartoje gaminiai. Tačiau šios nuostatos taikomos šioms prekėms tik tuo atveju, jeigu eksportuojančioji valstybė ima kompensacinį mokestį, kurio tarifas lygus Bendruoju muitų tarifu nustatytų mokesčių, taikomų trečiųjų šalių jų gamyboje naudojamiems gaminiams, procentui. Šis Asociacijos tarybos nustatytas procentas kiekvienam laikotarpiui, dėl kurio ji nusprendžia, yra grindžiamas šioms prekėms suteiktu tarifų sumažinimu importuojančioje valstybėje. Asociacijos taryba taip pat nustato kompensacinio mokesčio taikymo taisykles, atsižvelgdama į atitinkamas iki 1968 m. liepos 1 d. galiojusias taisykles, reglamentavusias prekybą tarp valstybių narių. 2. Tačiau kompensacinis mokestis nėra taikomas prekių, įsigytų arba pagamintų šiame straipsnyje minėtomis sąlygomis, eksportui iš Bendrijos arba Turkijos, kol muitų daugumai į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją importuojamų prekių sumažinimas neviršija 20 %, atsižvelgiant į šiame Protokole nustatytus įvairius tarifų sumažinimo grafikus. 4 straipsnis Asociacijos taryba nustato administracinio bendradarbiavimo metodus, kurie turi būti naudojami įgyvendinant 2 ir 3 straipsnius, atsižvelgdama į Bendrijos dėl prekybos tarp valstybių narių nustatytus metodus. 5 straipsnis 1. Kuriai nors Susitariančiųjų Šalių manant, kad dėl importo muitų, kiekybinių apribojimų ar bet kokių lygiaverčio poveikio priemonių arba dėl kokios nors kitos prekybos politikos priemonės taikymo atsiradę skirtumai sukelia prekybos nukreipimo ar ekonominių sunkumų jos teritorijoje grėsmę, ji gali iškelti šį klausimą Asociacijos tarybai, kuri, jei tai būtina, rekomenduoja atitinkamus metodus, kad būtų išvengta dėl to galinčios kilti žalos. 2. Atsiradus prekybos nukreipimams ar iškilus ekonominiams sunkumams, ir suinteresuotajai Šaliai manant, kad dėl to reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, ši Šalis gali pati imtis reikalingų apsaugos priemonių ir apie tai nedelsdama praneša Asociacijos tarybai; Asociacijos taryba gali nuspręsti, ar suinteresuotoji Šalis turi pakeisti ar panaikinti šias priemones. 3. Renkantis tokias priemones pirmenybė teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trukdo Asociacijai veikti, o ypač – įprastinei prekybos plėtrai. 6 straipsnis Pereinamojo etapo metu Susitariančiosios Šalys, kiek tai būtina, kad Asociacija tinkamai veiktų, imasi veiksmų suderinti savo įstatymus, kitus teisės aktus ar administracinius veiksmus muitinės klausimais, atsižvelgdamos į Bendrijos valstybių narių jau atliktą teisės aktų suderinimą. I SKYRIUS MUITŲ SĄJUNGA I skirsnis Muitų tarp Bendrijos ir Turkijos panaikinimas 7 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys šio Protokolo įsigaliojimo dieną susilaiko nuo naujų importo ar eksporto muitų arba lygiaverčio poveikio mokėjimų jų tarpusavio prekyboje įvedimo ir jau taikomų jų tarpusavio prekyboje mokesčių didinimo. 2. Tačiau Asociacijos taryba gali suteikti leidimą Susitariančiosioms Šalims įvesti naujus eksporto muitus arba lygiaverčio poveikio mokėjimus, jei jie būtini Susitarimo tikslams pasiekti. 8 straipsnis Tarp Bendrijos ir Turkijos galiojantys importo muitai ir lygiaverčio poveikio mokėjimai laipsniškai naikinami 9–11 straipsniuose nustatyta tvarka. 9 straipsnis Įsigaliojus šiam Protokolui, Bendrija panaikina iš Turkijos importuojamų prekių muitus ir lygiaverčio poveikio mokėjimus. 10 straipsnis 1. Kiekvienam gaminiui taikomas bazinis muitas, kurio tarifui Turkija taiko nuoseklius sumažinimus, yra šio Protokolo pasirašymo dieną Bendrijos atžvilgiu taikomas muitas. 2. Turkijos turimų atlikti tarifų sumažinimų grafikas yra toks: pirmasis sumažinimas atliekamas įsigaliojus šiam Protokolui. Antrą ir trečią kartą tarifai sumažinami po trejų ir penkerių metų. Ketvirtasis ir vėlesni sumažinimai atliekami kiekvienais metais taip, kad paskutinis sumažinimas būtų atliktas baigiantis pereinamajam etapui. 3. Kiekvienas tarifų sumažinimas atliekamas 10 % mažinant kiekvienam gaminiui taikomą bazinį muitą. 11 straipsnis Nepaisant 10 straipsnio 2 ir 3 dalių, Turkija per dvidešimt dvejų metų laikotarpį laipsniškai panaikina Bendrijos atžvilgiu 3 priede išvardytiems gaminiams taikomus bazinius muitus, laikydamasi šio grafiko: įsigaliojus šiam Protokolui, kiekvieno muito dydis sumažinamas 5 %. Kiti trys 5 % sumažinimai atliekami po trejų, šešerių ir dešimties metų. Kiti aštuoni 10 % sumažinimai atliekami atitinkamai po dvylikos, trylikos, penkiolikos, septyniolikos, aštuoniolikos, dvidešimties, dvidešimt vienerių ir dvidešimt dvejų metų po šio Protokolo įsigaliojimo. 12 straipsnis 1. Turkija pereinamojo etapo pirmųjų aštuonerių metų metu gali padaryti 3 priedo pakeitimus, būtinus perdirbamosios pramonės, kurios šio Protokolo įsigaliojimo metu Turkijoje dar nebuvo, plėtrai apsaugoti arba esamos perdirbamosios pramonės augimui pagal tuo metu galiojantį Turkijos plėtros planą užtikrinti. Tačiau tokios pataisos gali būti daromos tik su sąlyga, kad: - iš viso jos susijusios su ne daugiau kaip 10 % 1967 m. iš Bendrijos importuotų gaminių vertės, apskaičiuotos 1967 m. kainomis, - visų 3 priede išvardytų iš Bendrijos importuojamų gaminių vertė, apskaičiuota 1967 m. kainomis, nepadidėja. Į 3 priedą įtrauktiems gaminiams galima nedelsiant taikyti pagal 11 straipsnį apskaičiuotus mokesčius; iš to sąrašo išbrauktiems gaminiams nedelsiant taikomi muitai, apskaičiuoti pagal 10 straipsnio nuostatas. 2. Turkija praneša Asociacijos tarybai, kokių priemonių ji siūlo imtis pagal pirmiau nurodytas nuostatas. 3. Tuo pačiu tikslu, kaip nurodyta straipsnio 1 dalyje, laikantis iš Bendrijos 1967 m. importuotų gaminių 10 % ribos, Asociacijos taryba gali suteikti Turkijai leidimą pereinamuoju etapu dar kartą, atsižvelgiant į 10 straipsnyje nustatytą tvarką, įvesti, padidinti ar taikyti gaminių importo muitus. Šios tarifinės priemonės jokios jų veikiamos tarifo pozicijos atžvilgiu nepadidina iš Bendrijos importuojamų gaminių muito daugiau kaip 25 % pagal gaminių vertę apskaičiuojamo muito mokesčio. 4. Asociacijos taryba gali nukrypti nuo straipsnio 1 ir 3 dalių. 13 straipsnis 1. Nepaisant 9–11 straipsnių nuostatų abi Susitariančiosios Šalys gali visiškai ar iš dalies nutraukti vienos Šalies taikomų muitų iš kitos Šalies importuojamiems gaminiams rinkimą, o ypač Turkijos atveju, siekiant tam tikrų gaminių, būtinų jos ekonominei plėtrai, importui skatinti; kitai Susitariančiajai Šaliai pranešama apie tokias priemones. 2. Susitariančiosios Šalys paskelbia apie savo pasirengimą greičiau sumažinti jų tarpusavio prekybai taikomus muitus, nei numatyta 9–11 straipsniuose, jei tą leidžia Šalies bendra ekonominė bei atitinkamo ekonominio sektoriaus situacija. Tuo tikslu Asociacijos taryba teikia savo rekomendacijas. 14 straipsnis Jei kurios nors Asociacijai nepriklausančios valstybės atžvilgiu Turkija taiko trumpesnį laikotarpį, nei numatyta 10 ir 11 straipsniuose, mokėjimui, kurio poveikis lygiavertis muito poveikiui, panaikinti, toks pats laikotarpis taikomas tam mokėjimui panaikinti Bendrijos atžvilgiu. 15 straipsnis Nepažeisdamos 7 straipsnio 2 dalies, Susitariančiosios Šalys vėliausiai po 4 metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo panaikina jų tarpusavio prekybai taikomus eksporto muitus ir lygiaverčio poveikio mokėjimus. 16 straipsnis 1. 7 straipsnio 1 dalies ir 8–15 straipsnių nuostatos taip pat taikomos fiskalinio pobūdžio muitams. 2. Įsigaliojus šiam Protokolui Bendrija ir Turkija informuoja Asociacijos tarybą apie jų taikomus fiskalinio pobūdžio muitus. 3. Turkija pasilieka teisę pakeisti šiuos fiskalinio pobūdžio muitus vidaus mokesčiu, kuris atitinka 44 straipsnio nuostatas. 4. Asociacijos tarybai nustačius, kad keičiant fiskalinio pobūdžio muitą Turkijoje susiduriama su rimtais sunkumais, ji tai valstybei suteikia leidimą ir toliau taikyti muitą su sąlyga, kad Turkija panaikina jį ne vėliau, kaip pereinamojo etapo pabaigoje. Tokio leidimo turi būti paprašyta per dvylika mėnesių nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos. Kol Asociacijos taryba sprendimo nepriima, Turkija gali laikinai ir toliau taikyti tokį muitą. II skirsnis Bendrojo muitų tarifo Turkijoje nustatymas 17 straipsnis Turkijos muitų tarifas pereinamojo etapo metu derinamas su Bendruoju muitų tarifu, remiantis šio Protokolo pasirašymo dieną Turkijos trečiųjų šalių atžvilgiu realiai taikomais muitais bei laikantis šių taisyklių: 1. Tuo atveju, jei gaminiams Turkijos realiai taikomi muitai pirmiau nurodytą dieną nesvyruoja daugiau kaip 15 %, palyginti su Bendrojo muitų tarifo nustatytais muitais, pastarieji muitai taikomi po vienerių metų atlikus 10 straipsnyje numatytą antrąjį muitų sumažinimą. 2. Visais kitais atvejais Turkija praėjus vieneriems metams po 10 straipsnyje numatyto antrojo muitų sumažinimo atlikimo taiko muitus, 20 % sumažinusi tarp šio Protokolo pasirašymo dieną realiai taikomo muito ir Bendrojo muitų tarifo nustatyto muito esantį skirtumą. 3. Atliekant 10 straipsnyje numatytą penktąjį ir septintąjį muitų sumažinimus, šis skirtumas sumažinamas dar 20 %. 4. Atliekant 10 straipsnyje numatytą dešimtąjį muitų sumažinimą, Bendrasis muitų tarifas taikomas visas. 18 straipsnis Nepaisydama 17 straipsnio Turkija per dvidešimt dvejų metų laikotarpį suderina 3 priede išvardytiems gaminiams taikomą jos muito tarifą pagal šias taisykles: 1. Tuo atveju, jei šio Protokolo pasirašymo dieną gaminiams Turkijos realiai taikomi muitai nesvyruoja daugiau kaip 15 %, palyginti su Bendrojo muitų tarifo nustatytais muitais, pastarieji muitai taikomi nuo 11 straipsnio numatyto ketvirtojo muitų sumažinimo dienos. 2. Visais kitais atvejais Turkija nuo 11 straipsnyje numatyto ketvirtojo muitų sumažinimo dienos taiko muitus, 20 % sumažinusi tarp šio Protokolo pasirašymo dieną realiai taikomo muito ir Bendrojo muitų tarifo nustatyto muito esantį skirtumą. 3. Atliekant 11 straipsnyje numatytus septintąjį ir devintąjį muitų sumažinimus, šis skirtumas sumažinamas dar atitinkamai 30 % ir 20 %. 4. Baigiantis dvidešimt antriesiems metams Bendrasis muitų tarifas taikomas visas. 19 straipsnis 1. Tam tikrų gaminių, sudarančių ne daugiau kaip 10 % bendrosios importo 1967 m. vertės, atveju Turkija, pasikonsultavusi su Asociacijos taryba, gali iki dvidešimt antrųjų metų pabaigos nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos atidėti muitų sumažinimus, taikomus trečiosioms šalims, kuriuos kitaip ji turėtų atlikti pagal 17 ir 18 straipsnių nuostatas. 2. Tam tikrų gaminių, sudarančių ne daugiau kaip 5 % bendrosios importo 1967 m. vertės, atveju Turkija, pasikonsultavusi su Asociacijos taryba, pasibaigus dvidešimt dvejų metų laikotarpiui gali ir toliau taikyti trečiosioms šalims muitus, didesnius už Bendrojo muitų tarifo nustatytus muitus. 3. Tačiau ankstesnių straipsnio dalių taikymas neturi pakenkti laisvam prekių judėjimui Asociacijos teritorijoje ir nesuteikia Turkijai teisės remtis 5 straipsnio nuostatomis. 4. Pagreitinus Turkijos muitų tarifo suderinimą su Bendruoju muitų tarifu, Turkija Bendrijos naudai išlaiko išimtinę prekybos lengvatą, lygiavertę dėl šiame skyriuje numatytos tvarkos kylančiai lengvatai. Dėl 3 priede išvardytų gaminių, toks pagreitinimas negali įvykti nepasibaigus pereinamajam etapui, nebent Asociacijos taryba iš anksto tam duoda leidimą. 5. Muitų, kuriuos imti pagal 16 straipsnio 4 dalies pirmąją pastraipą yra suteiktas leidimas arba kuriuos Turkija pagal 16 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą gali ir toliau laikinai imti, atžvilgiu 17 ir 18 straipsnių nereikia taikyti. Pasibaigus leidimo galiojimo laikui Turkija taiko 17 ir 18 straipsniuose numatytus muitus. 20 straipsnis 1. Siekdama palengvinti tam tikrų prekių įvežimą iš valstybių, su kuriomis Turkija yra sudariusi dvišalės prekybos susitarimus, Turkija, prieš tai gavusi Asociacijos tarybos leidimą, gali suteikti sumažintų arba nulinių muito normų tarifų kvotas, jei šių susitarimų veikimą pastebimai paveikia šio Protokolo arba priemonių, kurių imtasi laikantis šio Protokolo, taikymas. 2. Laikoma, kad toks leidimas yra duotas, jei ankstesnėje dalyje minėtos muitų tarifų kvotos atitinka šias sąlygas: a) bendra tokių kvotų metinė vertė neviršija 10 % vidutinės Turkijos iš trečiųjų šalių importuojamų per pastaruosius trejus metus, kurių statistikos duomenis galima gauti, prekių vertės, išskyrus tas prekes, kurios importuojamos naudojant 4 priede nurodytas priemones. Iš trečiųjų šalių importuojamų pagal 4 priedą neapmokestinamų prekių suma išskaitoma iš tos 10 % sumos; b) kiekvieno gaminio atveju pagal muitų tarifų kvotų sistemą numatyto importo vertė neviršija trečdalio Turkijos vykdomo to gaminio importo iš trečiųjų šalių per pastaruosius trejus metus, kurių statistikos duomenis galima gauti, vidutinės vertės. 3. Turkija praneša Asociacijos tarybai apie tai, kokių priemonių ji ketina imtis pagal straipsnio 2 dalį. Baigiantis pereinamajam etapui Asociacijos taryba gali nuspręsti, ar straipsnio 2 dalies nuostatos turėtų būti panaikintos ar pataisytos. 4. Jokiu atveju pagal muitų tarifų kvotą imamas mokestis negali būti mažesnis už tą, kuris yra iš tikrųjų Turkijos taikomas iš Bendrijos importuojamoms prekėms. II SKYRIUS KIEKYBINIŲ APRIBOJIMŲ PREKYBOJE TARP SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ PANAIKINIMAS 21 straipsnis Tarp Susitariančiųjų Šalių uždraudžiami kiekybiniai importo apribojimai ir visos lygiaverčio poveikio priemonės, nepažeidžiant toliau išdėstytų nuostatų. 22 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo naujų kiekybinių importo apribojimų ar lygiaverčio poveikio priemonių įvedimo. 2. Tačiau Turkijos atveju ši prievolė, įsigaliojus šiam Protokolui, taikoma tik 35 % 1967 m. Turkijos privačiai iš Bendrijos importuojamų prekių. Šis procentas atitinkamai didinamas iki 40 %, 45 %, 60 % ir 80 % po trejų, aštuonerių, trylikos ir aštuoniolikos metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos. 3. Prieš šešis mėnesius, likusius iki kiekvienos paskutinių trijų padidinimų dienos, Asociacijos taryba patikrina bei įvertina, kokias pasekmes Turkijos ekonominei plėtrai turi liberalizacijos laipsnio didinimas, ir nusprendžia atidėti šį padidinimą tokiam laikotarpiui, kokį ji pati nustato, jei tai yra būtina greitesnei Turkijos ekonomikos plėtrai pasiekti. Nepriėmus sprendimo, padidinimas atidedamas vieneriems metams. Patikrinimo ir įvertinimo procedūra kartojama likus šešiems mėnesiams iki to laikotarpio pabaigos. Padidinimas atidedamas dar vieneriems metams, jei Asociacijos taryba vėl nepriima sprendimo. Baigiantis šiam antrajam laikotarpiui Turkija padidina liberalizacijos laipsnį, nebent Asociacijos taryba priima priešingą sprendimą. 4. Gaminių, kurių įvežimas iš Bendrijos yra liberalizuotas, sąrašas šio Protokolo pasirašymo metu pateikiamas Bendrijai. Šis sąrašas konsoliduojamas Bendrijos atžvilgiu. Gaminių, liberalizuotų pagal 2 dalyje nustatytus terminus, sąrašai taip pat teikiami Bendrijai ir jos atžvilgiu konsoliduojami. 5. Turkija gali vėl įvesti kiekybinius gaminių, kurie pagal šį straipsnį yra liberalizuoti, bet nėra konsoliduoti, importo apribojimus su sąlyga, kad ji Bendrijos naudai skiria kvotas, prilygstančias bent 75 % iš Bendrijos per trejus metus iki šio pakartotinio įvedimo vidutinės importuotų gaminių vertės. Šioms kvotoms taikomos 25 straipsnio 4 dalies nuostatos. 6. Turkija jokiu atveju negali Bendrijai sudaryti mažiau palankesnių sąlygų nei tos, kurios yra sudarytos trečiosiomis šalimis. 23 straipsnis Nepažeisdamos 22 straipsnio 5 dalies Susitariančiosios Šalys tarpusavio prekyboje susilaiko nuo šio Protokolo įsigaliojimo dieną taikomų kiekybinių importo apribojimų ir lygiaverčio poveikio priemonių sugriežtinimo. 24 straipsnis Įsigaliojus šiam Protokolui, Bendrija panaikina visus kiekybinius iš Turkijos importuojamų prekių apribojimus. Ši liberalizacija konsoliduojama Turkijos atžvilgiu. 25 straipsnis 1. Turkija pagal šių straipsnio dalių nuostatas laipsniškai panaikina kiekybinius iš Bendrijos importuojamų prekių apribojimus. 2. Praėjus metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos Bendrijos naudai skiriamos kiekvieno gaminio, kuris nėra liberalizuotas Turkijoje, importo kvotos. Šios kvotos nustatomos taip, kad atitiktų iš Bendrijos per pastaruosius trejus metus, kurių statistikos duomenis galima gauti, vidutinę importuotų gaminių vertę, išskyrus importuojamus gaminius, finansuojamus: a) naudojant su specifiniais investicijų projektais susijusias specialiąsias pagalbos lėšas; b) nepaskirstant užsienio valiutos; c) pagal teisės aktus dėl užsienio kapitalo investicijų skatinimo. 3. Jei gaminio, kuris nėra liberalizuotas, importas iš Bendrijos pirmaisiais metais įsigaliojus šiam Protokolui siekia mažiau nei 7 % bendrosios to gaminio importo vertės, kvota, lygi 7 % šio importo vertės, skiriama praėjus metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos. 4. Praėjus trejiems metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos Turkija didina prieš tai buvusių metų bendrą tokių skirtų kvotų sumą ne mažiau kaip 10 % nuo jų kiekio ir ne mažiau kaip 5 % nuo kiekvieno gaminio kvotos vertės. Šie kiekiai didinami, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, kas dvejus metus tokia pat proporcija. 5. Nuo tryliktųjų metų įsigaliojus šiam Protokolui kiekviena kvota kas dveji metai didinama bent 20 %, palyginti su ankstesniu laikotarpiu. 6. Jei gaminys, kuris nėra liberalizuotas, per pirmuosius metus nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos nebuvo importuotas į Turkiją, Asociacijos taryba nustato taisykles, reglamentuojančias kvotų skyrimą ir didinimą. 7. Asociacijos tarybai nustačius, kad per dvejus metus iš eilės bet kurio neliberalizuoto produkto pagal skiriamos kvotos lygį importuojama žymiai mažiau, į tą kvotą nėra atsižvelgiama skaičiuojant bendrą kvotų vertę. Tokiu atveju Turkija panaikina Bendrijos atžvilgiu to gaminio kvotų apribojimus. 8. Visi kiekybiniai į Turkiją importuojamų prekių apribojimai panaikinami ne vėliau, kaip po dvidešimt dvejų metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos. 26 straipsnis 1. Tarp Susitariančiųjų Šalių per dvidešimt dvejus metus panaikinamos visos lygiaverčio kiekybinių importo apribojimų poveikio priemonės. Asociacijos taryba rekomenduoja šio laikotarpio metu atsižvelgiant į Bendrijoje priimtas nuostatas daryti laipsniškus pertvarkymus. 2. Ypač Turkija, laikydamasi 10 ir 11 straipsniuose nustatytų grafikų, laipsniškai panaikina iš importuotojų reikalaujamus užstatus už iš Bendrijos importuojamas prekes. Be to, užstatai, sudarantys daugiau nei 140 % muitų tikslais apmokestinamų iš Bendrijos importuojamų prekių, o būtent Turkijos muitų tarifo pozicijoje Nr. 87.06 klasifikuojamų motorinių transporto priemonių atsarginių dalių ir priedų, vertės ir daugiau kaip 120 % kitų gaminių vertės, įsigaliojus šiam Protokolui sumažinami iki šių lygių. 27 straipsnis 1. Tarp Susitariančiųjų Šalių uždraudžiami kiekybiniai eksporto apribojimai ir visos lygiaverčio poveikio priemonės. Bendrija ir Turkija vėliausiai iki pereinamojo etapo pabaigos panaikina tarpusavyje visus kiekybinius eksporto apribojimus ir visas lygiaverčio poveikio priemones. 2. Nepaisant ankstesnės straipsnio dalies Bendrija ir Turkija gali, pasikonsultavusios su Asociacijos taryba, išlaikyti arba įvesti pagrindinių gaminių eksporto apribojimus, kiek tai yra reikalinga konkrečių jų ekonomikos sektorių plėtrai skatinti arba bet kokių šių gaminių trūkumui panaikinti. Tokiu atveju suinteresuotoji Šalis kitos Šalies naudai skiria kvotą, atsižvelgdama į vidutinį eksportą per pastaruosius trejus metus, kurių statistikos duomenis galima gauti, bei įprastinę prekybos plėtrą, susijusią su laipsnišku muitų sąjungos sukūrimu. 28 straipsnis Turkija paskelbia apie savo pasirengimą panaikinti iš Bendrijos importuojamų ir į ją eksportuojamų prekių kiekybinius apribojimus greičiau, nei numatyta ankstesniuose straipsniuose, jei tą leidžia jos bendra ekonominė padėtis ir situacija su tuo susijusiame ekonomikos sektoriuje. Tuo tikslu Asociacijos taryba pateikia Turkijai rekomendacijas. 29 straipsnis 21–27 straipsnio nuostatos nekliudo taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra pateisinami visuomenės dorovės, viešosios tvarkos arba visuomenės saugumo, žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos bei gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos ar pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais. Tačiau tokie draudimai arba apribojimai neturi tapti savavališka diskriminacijos priemone ar užslėptu Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybos apribojimu. 30 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys visas valstybines komercinio pobūdžio monopolijas laipsniškai pertvarko taip, kad būtų užtikrinta, jog, pasibaigus dvidešimt dvejų metų laikotarpiui, tarp Bendrijos valstybių narių ir Turkijos nacionalinių subjektų nebus jokios diskriminacijos prekių pirkimo ir pardavimo sąlygų atžvilgiu. Šio straipsnio nuostatos taikomos kiekvienai įstaigai, per kurią valstybė narė ar Turkija teisiškai ar faktiškai, tiesiogiai ar netiesiogiai prižiūri ir nustato Bendrijos ir Turkijos tarpusavio importą ar eksportą arba turi jam didesnės įtakos. Šios nuostatos taip pat taikomos monopolijoms, kurias valstybė perleidžia kitiems. 2. Susitariančiosios Šalys nesiima jokių naujų priemonių, prieštaraujančių šio straipsnio 1 dalyje nustatytiems principams arba galinčių riboti su muitų ir kiekybinių apribojimų uždraudimu tarp Susitariančiųjų Šalių susijusių straipsnių taikymo sritį. 3. Tvarką ir grafiką, kurių laikantis šiame straipsnyje minėtos Turkijos monopolijos turi būti pertvarkytos, o Bendrijos ir Turkijos tarpusavio prekybos apribojimai sumažinti, nustato Asociacijos taryba ne vėliau kaip po šešerių metų nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos. Kol Asociacijos taryba nepriima ankstesniame papunktyje numatyto sprendimo, abi Susitariančiosios Šalys taiko kitos Susitariančiosios Šalies teritorijoje monopolijai priklausantiems gaminiams bent tokį pat palankų režimą, kaip tas, kuris yra taikomas panašiems palankiausio prekybos režimo statusą turinčios trečiosios šalies gaminiams. 4. Įsipareigojimai Susitariančiosioms Šalims privalomi tik tiek, kiek jie neprieštarauja dabar galiojantiems tarptautiniams susitarimams. III SKYRIUS PRODUKTAI, KURIEMS DĖL BENDROSIOS ŽEMĖS ŪKIO POLITIKOS ĮGYVENDINIMO TAIKOMOS YPATINGOS ĮVEŽIMO Į BENDRIJĄ TAISYKLĖS 31 straipsnis Žemės ūkio produktams taikoma tvarka, nustatyta IV skyriuje, galioja produktams, kuriems, juos importuojant į Bendriją, dėl bendrosios žemės ūkio politikos įgyvendinimo taikomos ypatingos taisyklės. IV SKYRIUS ŽEMĖS ŪKIS 32 straipsnis Šis Protokolas taip pat apima žemės ūkio produktus, išskyrus tuos atvejus, jei 33–35 straipsniuose numatyta kitaip. 33 straipsnis 1. Per dvidešimt dvejų metų laikotarpį Turkija pertvarko savo žemės ūkio politiką, siekdama to laikotarpio pabaigoje patvirtinti tas bendrosios žemės ūkio politikos priemones, kurios turi būti taikomos Turkijoje, norint užtikrinti laisvą žemės ūkio produktų judėjimą tarp Turkijos ir Bendrijos. 2. Straipsnio 1 dalyje minėto laikotarpio metu Bendrija, nustatydama ir vėliau plėtodama savo žemės ūkio politiką, atsižvelgia į Turkijos žemės ūkio interesus. Turkija pateikia Bendrijai visą su tuo susijusią informaciją. 3. Bendrija informuoja Turkiją apie Komisijos pasiūlymus dėl bendrosios žemės ūkio politikos nustatymo ir jos plėtojimo bei apie išleistas nuomones ir priimtus sprendimus, susijusius su tokiais pasiūlymais. 4. Asociacijos taryba nusprendžia, kokią su žemės ūkiu susijusią informaciją Turkija pateikia Bendrijai. 5. Dėl straipsnio 3 dalyje minėtų Komisijos pasiūlymų ir priemonių, kurių Turkija pagal straipsnio 1 dalį ketina imtis dėl žemės ūkio, gali būti tariamasi Asociacijos taryboje. 34 straipsnis 1. Baigiantis dvidešimt dvejų metų laikotarpiui Asociacijos taryba, nustačiusi, kad Turkija patvirtino 33 straipsnio 1 dalyje nurodytas bendrosios žemės ūkio politikos priemones, priima nuostatas, būtinas laisvam žemės ūkio produktų judėjimui tarp Bendrijos ir Turkijos užtikrinti. 2. Į straipsnio 1 dalyje nurodytas nuostatas galima įtraukti bet kurias būtinas, leidžiančias nukrypti nuo šiame Protokole nustatytų taisyklių, nuostatas. 3. Asociacijos taryba gali keisti straipsnio 1 dalyje nurodytą datą. 35 straipsnis 1. Prieš priimdamos nuostatas pagal 34 straipsnį ir nukrypdamos nuo 7–11 straipsnių, 15–18 straipsnių, 19 straipsnio 1 ir 5 dalių, 21–27 straipsnių ir 30 straipsnio, Bendrija ir Turkija sudaro viena kitai palankesnes tarpusavio prekybos žemės ūkio produktais sąlygas. Tokių palankesnių sąlygų taikymo sritį ir jų sudarymo tvarką nustato Asociacijos taryba. 2. Tačiau nuo pereinamojo etapo pradžios sudaromos sąlygos yra nustatytos 6 priede. 3. Praėjus metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos ir po to kas dvejus metus Asociacijos taryba, kuriai nors Susitariančiajai Šaliai paprašius, patikrina ir įvertina žemės ūkio produktams sudaromų palankesnių sąlygų rezultatus. Ji gali nuspręsti, kokius reikia daryti patobulinimus, būtinus tam, kad būtų laipsniškai pasiekti Asociacijos susitarime nustatyti tikslai. 4. Taikoma 34 straipsnio 2 dalis. II ANTRAŠTINĖ DALIS ASMENŲ IR PASLAUGŲ JUDĖJIMAS I SKYRIUS DARBUOTOJAI 36 straipsnis Darbuotojų judėjimo tarp Bendrijos valstybių narių ir Turkijos laisvė pagal Asociacijos susitarimo 12 straipsnyje nustatytus principus laipsniškai užtikrinama tarp dvyliktųjų metų pabaigos ir dvidešimt antrųjų metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos pagal Asociacijos susitarimo 12 straipsnyje nustatytus principus. Asociacijos taryba nusprendžia, kokias tuo tikslu reikia nustatyti taisykles. 37 straipsnis Darbo ir darbo užmokesčio sąlygų atžvilgiu, kiekvienos valstybės narės Bendrijoje įdarbintiems Turkijos piliečiams taikomos taisyklės nediskriminuoja tokių darbuotojų dėl pilietybės darbuotojų, kurie yra kitų Bendrijos valstybių narių piliečiai, atžvilgiu. 38 straipsnis Kol darbuotojų judėjimo tarp Bendrijos valstybių narių ir Turkijos laisvė yra laipsniškai įgyvendinama, Asociacijos taryba gali iš naujo apsvarstyti visus dėl Turkijos pilietybę turinčių darbuotojų geografinio ir profesinio judėjimo kylančius klausimus, ypač leidimų dirbti ir būti šalyje pratęsimo klausimą, siekiant palengvinti tokių darbuotojų kiekvienoje valstybėje narėje įdarbinimą. Tuo tikslu Asociacijos taryba gali valstybėms narėms teikti rekomendacijas. 39 straipsnis 1. Prieš pasibaigiant pirmiesiems metams po šio Protokolo įsigaliojimo dienos Asociacijos taryba patvirtina socialinės apsaugos priemones, skirtas Turkijos pilietybę turintiems, iš vienos Bendrijos valstybės narės į kitą persikeliantiems darbuotojams ir Bendrijoje gyvenančioms jų šeimoms. 2. Šios nuostatos pagal nustatytiną tvarką turi suteikti Turkijos pilietybę turintiems darbuotojams galimybę suvienodinti draudimo arba atlikto darbo stažo tam tikroje valstybėje narėje laikotarpius dėl senatvės pensijų, vienkartinių pašalpų mirus šeimos nariui dėl nelaimingo atsitikimo darbe, invalidumo pašalpų gavimo, taip pat dėl sveikatos paslaugų teikimo Bendrijoje gyvenantiems darbuotojams ir jų šeimoms. Šios priemonės nesukuria prievolės valstybėms narėms atsižvelgti į Turkijoje atlikto darbo stažo laikotarpius. 3. Pirmiau minėtos priemonės turi užtikrinti pašalpų vaikams išlaikyti mokėjimą, jei darbuotojo šeima gyvena Bendrijoje. 4. Turi būti įmanoma pervesti į Turkiją senatvės pensijas, vienkartines pašalpas mirus šeimos nariui dėl nelaimingo atsitikimo darbe ir invalidumo pašalpas, gautas pagal straipsnio 2 dalyje patvirtintas priemones. 5. Šiame straipsnyje numatytos priemonės neturi įtakos iš Turkijos ir Bendrijos valstybių narių sudarytų dvišalių susitarimų kylančioms teisėms ir prievolėms, jeigu tokie susitarimai numato palankesnę tvarką Turkijos piliečiams. 40 straipsnis Asociacijos taryba gali teikti rekomendacijas valstybėms narėms ir Turkijai dėl jaunų darbuotojų mainų skatinimo; Asociacijos taryba šiuo klausimu vadovaujasi priemonėmis, kurių imasi valstybės narės, įgyvendindamos Bendrijos steigimo sutarties 50 straipsnį. II SKYRIUS ĮSISTEIGIMO TEISĖ, PASLAUGOS IR TRANSPORTAS 41 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys susilaiko nuo bet kokių naujų įsisteigimo laisvės ar laisvės teikti paslaugas apribojimų viena kitos atžvilgiu įvedimo. 2. Asociacijos taryba pagal Asociacijos susitarimo 13 ir 14 straipsniuose nustatytus principus nustato Susitariančiųjų Šalių laipsniško įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas apribojimų viena kitos atžvilgiu panaikinimo grafiką ir taisykles. Asociacijos taryba, nustatydama tokias įvairias veiklos klases reglamentuojančias taisykles bei grafiką, atsižvelgia į šiose srityse Bendrijos jau patvirtintas atitinkamas priemones, taip pat į tam tikras Turkijos ekonomines ir socialines aplinkybes. Pirmenybė teikiama veiklai, kuri labiausiai prisideda prie gamybos ir prekybos plėtros. 42 straipsnis 1. Asociacijos taryba, atsižvelgdama į nustatomas taisykles, ir Turkijai taiko Bendrijos steigimo sutarties transporto nuostatas, deramai atsižvelgdama į Turkijos geografinę padėtį. Panašiai ji gali išplėsti priemonių, kurių Bendrija imasi, taikymo sferą, taikydama šias nuostatas Turkijos geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transportui. 2. Bendrijai priėmus jūrų ir oro transporto nuostatas pagal Bendrijos steigimo sutarties 84 straipsnio 2 dalį, Asociacijos taryba nusprendžia, ar tokios nuostatos gali būti priimamos Turkijos jūrų ir oro transportui bei kokiu mastu ir kokia tvarka tai gali būti padaryta. III ANTRAŠTINĖ DALIS GLAUDESNIS EKONOMIKOS POLITIKŲ DERINIMAS I SKYRIUS KONKURENCIJA, MOKESČIAI IR TEISĖS AKTŲ SUDERINIMAS 43 straipsnis 1. Asociacijos taryba per šešerius metus nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos patvirtina Bendrijos steigimo sutarties 85, 86, 90 ir 92 straipsniuose nustatytų principų taikymo sąlygas ir taisykles. 2. Pereinamojo etapo metu gali būti laikoma, kad Turkijos padėtis yra tokia, kokia nurodyta Bendrijos steigimo sutarties 92 straipsnio 3 dalies a punkte. Todėl laikoma, kad pagalba, skiriama Turkijos ekonomikos plėtrai skatinti, yra suderinama su tinkamu Asociacijos veikimu, jei tokia pagalba nepakeičia prekybos sąlygų taip, kad šios prieštarautų abipusiams Susitariančiųjų Šalių interesams. Pereinamajam laikotarpiui baigiantis Asociacijos taryba, atsižvelgdama į tuo metu esančią Turkijos ekonominę situaciją, nusprendžia, ar būtina pratęsti laikotarpį, kuriuo taikoma ankstesnioji pastraipa. 44 straipsnis 1. Nė viena Susitariančioji Šalis tiesiogiai ar netiesiogiai neapmokestina kitos Susitariančiosios Šalies gaminių jokiais savo vidaus mokesčiais, didesniais už tuos, kuriais ji tiesiogiai ar netiesiogiai apmokestina panašius vietos gaminius. Nė viena Susitariančioji Šalis neapmokestina kitos Susitariančiosios Šalies gaminių tokio pobūdžio vidaus mokesčiais, kurie suteiktų netiesioginę apsaugą kitiems gaminiams. Susitariančiosios Šalys ne vėliau kaip prasidėjus tretiesiems metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos panaikina visas jo pasirašymo dieną galiojusias nuostatas, prieštaraujančias pirmiau minėtoms taisyklėms. 2. Bendrijos ir Turkijos tarpusavio prekyboje grąžinami vidaus mokesčiai, kuriais apmokestinami eksportuojami gaminiai, neviršija vidaus mokesčių, kuriais jie buvo tiesiogiai ar netiesiogiai apmokestinti. 3. Apmokestinant apyvartos mokesčiais, skaičiuojamais pagal kaupiamąją daugiapakopę mokesčių sistemą, vidaus mokesčių, kuriais apmokestinami importuojami gaminiai, arba eksportuojamiems gaminiams taikomų leidžiamų grąžinti mokesčių atveju gali būti nustatomos vidutinės gaminiams arba gaminių grupėms taikomos normos su sąlyga, kad nepažeidžiami ankstesnėse straipsnio dalyse nustatyti principai. 4. Asociacijos taryba užtikrina pirmiau minėtų nuostatų taikymą, atsižvelgdama į Bendrijos patirtį srityje, kuriai taikomas šis straipsnis. 45 straipsnis Kalbant apie Bendrijos ir Turkijos tarpusavio prekybą, taikant kitokius mokesčius negu apyvartos mokesčiai, akcizas ar kitos netiesioginio apmokestinimo formos negalima grąžinti už eksportą sumokėtų mokesčių ar nuo jų atleisti ir skirti kompensacinius mokesčius už importą, išskyrus atvejus, kai numatytas priemones ribotam laikui iš anksto yra patvirtinusi Asociacijos taryba. 46 straipsnis Susitariančiosios Šalys gali imtis apsaugos priemonių, kurias mano esant reikalingas sunkumams, iškilusiems dėl Asociacijos tarybos nepateikto sprendimo dėl 43 straipsnio 1 dalyje numatyto taikymo taisyklių ir sąlygų arba šių sprendimų ar 44 arba 45 straipsnių netaikymo, įveikti. 47 straipsnis 1. Jei per dvidešimt dvejų metų laikotarpį Asociacijos taryba Susitariančiajai Šaliai paprašius nustato, kad Bendrijos ir Turkijos tarpusavio prekyboje praktikuojamas dempingas, ji, siekdama tai panaikinti, pateikia rekomendacijas asmeniui ar asmenims, dėl kurių kyla tokie veiksmai. 2. Nukentėjusioji Šalis, pranešusi apie tai Asociacijos tarybai, gali imtis tinkamų apsaugos priemonių, jei: a) Asociacijos taryba pagal straipsnio 1 dalį per tris mėnesius nuo prašymo pateikimo nepriėmė jokio sprendimo; b) nepaisant pagal straipsnio 1 dalį išleistų rekomendacijų vis dar imamasi dempingo veiksmų. Be to, jei dėl nukentėjusiosios Šalies interesų reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, ta Šalis, informavusi apie tai Asociacijos tarybą, gali pradėti taikyti laikinąsias apsaugos priemones, kurios gali apimti antidempingo mokesčius. Tokios priemonės negali būti taikomos daugiau nei tris mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos arba nuo dienos, kurią nukentėjusioji Šalis pagal ankstesniosios pastraipos dalies b punktą imasi apsaugos priemonių. 3. Jei pagal straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos a punktą arba tos straipsnio dalies antrąją pastraipą yra imamasi apsaugos priemonių, Asociacijos taryba gali bet kuriuo metu nuspręsti, kad tokių apsaugos priemonių taikymas turi būti nutrauktas, kol pagal straipsnio 1 dalį dar nėra išleistos rekomendacijos. Asociacijos taryba gali rekomenduoti panaikinti arba pakeisti apsaugos priemones, kurių imamasi pagal straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos b punktą. 4. Dar kartą importuojami gaminiai, kurių kilmės šalis yra viena iš Susitariančiųjų Šalių arba jie buvo tos Šalies laisvoje apyvartoje, ir kurie yra eksportuoti į kitą Susitariančiąją Šalį, yra įleidžiami į pirmosios Susitariančiosios Šalies teritoriją, netaikant jiems jokių muitų, kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių. Asociacijos taryba dėl šios straipsnio dalies taikymo gali teikti atitinkamas rekomendacijas, ji vadovaujasi Bendrijos patirtimi šioje srityje. 48 straipsnis Asociacijos taryba gali rekomenduoti Susitariančiosioms Šalims imtis priemonių, kad būtų suderinti įstatymai ir kiti teisės aktai tose srityse, kurių neapima šis Protokolas, bet kurios tiesiogiai daro įtaką Asociacijos veikimui, bei tose srityse, kurias šis Protokolas apima, tačiau dėl kurių jame jokia konkreti tvarka nėra nustatyta. II SKYRIUS EKONOMINĖ POLITIKA 49 straipsnis Kad palengvintų Asociacijos susitarimo 17 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimą, Susitariančiosios Šalys, norėdamos suderinti ekonominę politiką, reguliariai Asociacijos taryboje konsultuojasi viena su kita. Jei būtina, Asociacijos taryba rekomenduoja imtis atitinkamų priemonių. 50 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys pareiškia apie savo pasirengimą imtis mokėjimų liberalizavimo, didesnio nei tas, kuris yra numatytas Asociacijos susitarimo 19 straipsnyje, tiek, kiek leidžia jų bendra ekonominė situacija, o ypač jų mokėjimų balanso būklė. 2. Tiek, kiek prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimą riboja tik su tuo susijusių mokėjimų apribojimai, šie apribojimai laipsniškai naikinami taikant, mutatis mutandis, su kiekybinių apribojimų panaikinimu, paslaugų teikimu ir kapitalo judėjimu susijusias nuostatas. 3. Negavusios Asociacijos tarybos sutikimo Susitariančiosios Šalys įsipareigoja negriežtinti tvarkos, kurią jos taiko su Bendrijos steigimo sutarties III priede nurodytais nematomais sandoriais susijusiems pervedimams. 4. Jei reikia, Susitariančiosios Šalys tariasi viena su kita dėl priemonių, kurių būtina imtis, kad būtų sudarytos sąlygos Asociacijos susitarimo 19 straipsnyje ir šiame straipsnyje minėtiesiems mokėjimams ir pervedimams atlikti. 51 straipsnis Kad padėtų siekti Asociacijos susitarimo 20 straipsnyje nurodytų tikslų, Turkija, įsigaliojus šiam Protokolui, stengiasi pagerinti privačiajam kapitalui iš Bendrijos sudaromas sąlygas, galinčias prisidėti prie Turkijos ekonomikos plėtros. 52 straipsnis Susitariančiosios Šalys stengiasi išvengti tarpusavyje bet kokių naujų užsienio valiutos apribojimų įvedimo, susijusio su kapitalo ir einamųjų mokėjimų judėjimu, ir stengiasi nesugriežtinti dabar galiojančios tvarkos. Susitariančiosios Šalys kaip įmanoma supaprastina kapitalo sandorių ir pervedimų sudarymui ir atlikimui taikomus leidimo suteikimo ir kontrolės formalumus ir, kiek tai yra būtina, tariasi viena su kita, kad būtų atliktas toks supaprastinimas. III SKYRIUS PREKYBOS POLITIKA 53 straipsnis 1. Susitariančiosios Šalys Asociacijos taryboje tariasi viena su kita, siekdamos pereinamojo etapo metu suderinti jų prekybos politiką trečiųjų šalių atžvilgiu, ypač Bendrijos steigimo sutarties 113 straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse. Tuo tikslu Susitariančioji Šalis kitos Susitariančiosios Šalies prašymu pateikia visą atitinkamą informaciją apie jos sudaromus susitarimus, kuriuose yra išdėstytos muito tarifų arba prekybos nuostatos, taip pat apie jos daromus pakeitimus dėl savo užsienio prekybos susitarimų. Jei yra galimybė, kad tokie susitarimai ir pakeitimai gali turėti tiesioginę ir ypatingą įtaką Asociacijos veikimui, atsižvelgiant į Susitariančiųjų Šalių interesus Asociacijos taryba surengia atitinkamus pasitarimus. 2. Baigiantis pereinamajam etapui Susitariančiosios Šalys susitinka Asociacijos taryboje ir, kad būtų įgyvendinta vienodais principais grindžiama prekybos politika, glaudžiau suderina prekybos politiką. 54 straipsnis 1. Bendrijai sudarius Asociacijos susitarimą arba preferencinį susitarimą, darantį tiesioginę ir ypatingą įtaką Asociacijos veikimui, surengiami atitinkami Asociacijos tarybos pasitarimai, kad Bendrija galėtų atsižvelgti į Bendrijos ir Turkijos asociacijos susitarime išdėstytus abipusius interesus. 2. Turkija, jei yra būtina užkirsti kelią prekių judėjimo Bendrijoje apribojimams, stengiasi imtis visų atitinkamų priemonių praktinėms problemoms, galinčioms kilti dėl prekybos tarp Turkijos ir valstybių, susijusių su Bendrija, šioms pasirašius Asociacijos susitarimą arba preferencinį susitarimą, spręsti. Nesiėmus tokių priemonių, Asociacijos taryba gali patvirtinti nuostatas, būtinas tinkamam Asociacijos veikimui užtikrinti. 55 straipsnis Asociacijos taryba rengia pasitarimus dėl "Vystymą remiančio regionų bendradarbiavimo" (RCD) įgyvendinimo. Asociacijos taryba gali patvirtinti visas būtinas nuostatas, kurios neturi trukdyti tinkamam Asociacijos veikimui. 56 straipsnis Trečiajai šaliai įstojus į Bendriją, Asociacijos taryba rengia atitinkamus pasitarimus, kad užtikrintų, jog bus atsižvelgiama į Asociacijos susitarime išdėstytus abipusius Bendrijos ir Turkijos interesus. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 57 straipsnis Susitariančiosios Šalys laipsniškai suderina dalyvavimo kontraktuose, sudarytose valdžios institucijų ir valstybės įmonių, taip pat privačių įmonių, kurioms suteiktos ypatingos ar iškirtinės teisės, sąlygas, kad baigiantis dvidešimt dvejų metų laikotarpiui nebūtų jokios valstybių narių ir Turkijos piliečių, įsisteigusių Susitariančiųjų Šalių teritorijoje, diskriminacijos. Asociacijos taryba nustato tokio suderinimo grafiką ir taisykles, o tai darydama vadovaujasi Bendrijos šioje srityje patvirtintais sprendimais. 58 straipsnis Srityse, kuriose taikomas šis Protokolas: - Turkijos taikoma Bendrijos atžvilgiu tvarka neduoda pagrindo kilti jokiai diskriminacijai tarp valstybių narių, jų piliečių ar jų bendrovių arba firmų; - Bendrijos taikoma Turkijos atžvilgiu tvarka neduoda pagrindo kilti jokiai Turkijos piliečių ar Turkijos bendrovių arba firmų diskriminacijai. 59 straipsnis Srityse, kuriose taikomas šis Protokolas, Turkijai nesudaromos palankesnės sąlygos nei tos, kurias valstybės narės pagal Bendrijos steigimo sutartį sudaro viena kitai. 60 straipsnis 1. Atsiradus rimtam Turkijos ūkio sektoriaus trikdymui, galinčiam pakenkti jos išorės finansinės padėties stabilumui, arba iškilus sunkumams, neigiamai veikiantiems kurio nors Turkijos regiono ekonominę situaciją, Turkija gali imtis būtinų apsaugos priemonių. Asociacijos tarybai nedelsiant pranešama apie šias priemones ir jų taikymo taisykles. 2. Atsiradus rimtam Bendrijos, valstybės narės arba kelių valstybių narių ūkio sektoriaus trikdymui, galinčiam pakenkti valstybės narės arba kelių valstybių narių išorės finansinės padėties stabilumui, arba iškilus sunkumams, neigiamai veikiantiems kurio nors Bendrijos regiono ekonominę situaciją, Bendrija gali imtis būtinų apsaugos priemonių arba suteikti suinteresuotajai valstybei narei ar valstybėms narėms leidimą tai padaryti. Asociacijos tarybai nedelsiant pranešama apie tokias priemones ir jų taikymo taisykles. 3. Pasirenkant priemones, kurių imamasi pagal straipsnio 1 ir 2 dalį, pirmenybė teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdytų Asociacijos veikimą. Šios priemonės taikomos tiktai tiek, kiek yra būtina iškilusiems sunkumams įveikti. 4. Asociacija taryba gali surengti pasitarimus dėl priemonių, kurių imamasi pagal straipsnio 1 ir 2 dalį. 61 straipsnis Nepažeidžiant tam tikrų konkrečių šio Protokolo nuostatų, pereinamasis etapas trunka dvylika metų. 62 straipsnis Šis Protokolas ir jo priedai sudaro neatskiriamą Asociacijos tarp Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos steigimo susitarimo dalį. 63 straipsnis 1. Šį Protokolą pasirašiusios valstybės jį ratifikuoja atsižvelgdamos į atitinkamus savo konstitucijų reikalavimus, Tarybos sprendimu, priimtu vadovaujantis Bendrijos steigimo sutarties nuostatomis, Protokolas yra teisiniu požiūriu tinkamai sudaromas Bendrijos vardu. Apie šį sprendimą pranešama Asociacijos tarp Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos steigimo susitarimo Susitariančiosioms Šalims. Ratifikavimo dokumentais ir pranešimu apie užbaigimą apsikeičiama Briuselyje. 2. Šis Protokolas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai apsikeičiama ratifikavimo dokumentais ir straipsnio 1 dalyje minėtu pranešimu. 3. Šiam Protokolui neįsigaliojus kalendorinių metų pradžioje, Asociacijos taryba gali sutrumpinti arba pailginti šiame Protokole nustatytų laikotarpių, o ypač tų laikotarpių, per kuriuos turi būti įgyvendintas laisvas prekių judėjimas, trukmę tam, kad jie galėtų pasibaigti kalendorinių metų pabaigoje. 64 straipsnis Šis Protokolas sudarytas dviem egzemplioriais italų, olandų, prancūzų, turkų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Papildomą protokolą. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Zustzprotokoll gesetzt.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole additionnel.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Financieel Protocol hebben gesteld.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Finanzprotokoll gesetzt.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo addizionale. Bunun belgesi olarak, asagida adlari yazili tam yertkili temsilciler hu Mali Protokolün altina imzalarini atmislardir. Geschehen zu Brüssel am dreiundzwanzigsten November neunzehnhundertsiebzig.Fait à Bruxelles, le vingt-trois novembre mil neuf cent soixante-dix.Fatto a Bruxelles, addinoventitré novembre millenovecentosettanta.Gedaan te Brussel, de drieėntwintigste november negentienhonderdzeventig. Brüksel'de, yirmi üíKasim bin dokuz yüz yetmis gününde yapilmistir. Pour Sa Majesté le Roi des Belges, Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen, Pierre Harmel Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland, Walter Scheel Pour le Président de la République française, Maurice Schumann Per il Presidente della Repubblica italiana, Mario Pedini Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg, Gaston Thorn Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden, J.m.a.h. Luns In Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften, Pour le Conseil des Communautés européennes, Per il Consiglio delle Comunità europee, Voor de Raad der Europese Gemeeschappen, Walter Schell Franco Maria Malfatti Türkiye Cumhurbaskani adina, Ihsan Sabri Çaglayangíl -------------------------------------------------- PRIEDAI 1 PRIEDAS dėl iš Turkijos į Bendriją importuojamiems naftos produktams nustatomos tvarkos Vienintelis straipsnis 1. Nepaisant Papildomo protokolo 9 ir 21–30 straipsnių, toliau išvardytiems Turkijoje perdirbtiems ir į Bendriją importuojamiems produktams netaikomi jokie muitai, jei neviršijama 200000 metrinių tonų Bendrijos nustatyta bendra metinė muitų tarifų kvota: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 27.10 | Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių mineralų, išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kurių sudėtyje esančios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių mineralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, be to, šios alyvos yra pagrindinės šių produktų sudėtinės dalys: A.Šviesiosios alyvos:III.Skirti tikslamsB.Vidutinieji distiliatai:III.Skirti kitiems tikslamsC.Sunkiosios alyvos:I.Gazolis:c)skirti kitiems tikslamsII.Mazutas:c)skirti kitiems tikslamsIII.Tepalinės alyvos, kitos alyvos:c)sumaišomos, šio skirsnio papildomoje pastaboje [1]nurodyta tvarkad)skirti kitiems tikslams | 27.11 | Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai: A.Komercinis propanas ir komercinis butanas:III.Skirti kitiems tikslams | 27.12 | Vazelinas: A.Žalias:III.Skirti kitiems tikslamsB.Kiti | 27.13 | Parafinas, mikrokristalinis naftos vaškas, anglių dulkių vaškas, ozokeritas (kalnų vaškas), lignito (rusvųjų anglių) vaškas, durpių vaškas, kiti mineraliniai vaškai dažyti arba nedažyti: B.Kiti:I.Žalias:c)skirti kitiems tikslamsII.Kiti | 27.14 | Naftos bitumas, naftos koksas, ir kiti naftos alyvų ir alyvų, gautų iš bituminių mineralų, likučiai: C.Kiti | 2. Bendrijai suteikiama teisė keisti straipsnio 1 dalyje nurodytą tvarką: - kai priimamas bendras trečiųjų šalių ir asocijuotų šalių naftos produktų kilmės apibrėžimas; - kai priimami sprendimai atsižvelgiant į bendrąją prekybos politiką; - kai nustatoma bendroji energetikos politika. Tokiu atveju Bendrija užtikrina, kad straipsnio 1 dalyje nurodytiems importuojamiems produktams suteikiamos tokios pat lengvatos, kaip tos, kurios yra numatytos toje straipsnio dalyje. 3. Asociacijos taryba gali surengti pasitarimus dėl priemonių, kurių imamasi pagal straipsnio 2 dalį. 4. Bendrijai per trejus metus nesiėmus priemonių pagal straipsnio 2 dalį, Asociacijos taryba gali patikslinti straipsnio 1 dalyje nustatytos kvotos dydį. 5. Nepaisant pirmiau nurodyto straipsnio 1 ir 2 dalių, Papildomas protokolas neturi įtakos naftos produktų įvežimui taikomų taisyklių. 2 PRIEDAS dėl iš Turkijos į Bendriją importuojamiems tam tikriems tekstilės gaminiams nustatomos tvarkos 1 straipsnis 1. Nepaisant Papildomo protokolo 9 straipsnio, Bendrija per dvylikos metų laikotarpį, atlikdama paeiliui keturis 25 % sumažinimus, laipsniškai panaikina Bendrojo muitų tarifo nustatytus toliau išvardytų iš Turkijos importuojamų gaminių muitus. Šie sumažinimai atliekami įsigaliojus Papildomam protokolui bei po keturių, aštuonerių ir dvylikos metų nuo jo įsigaliojimo dienos: BMT pozicijos Nr | Aprašymas | 55.05 | Medvilnės verpalai, neskirti mažmeninei prekybai | 55.09 | Kitų medvilniniai audiniai | 58.01 | Kilimai, kiliminės dangos, kilimėliai, rišti (gatavi arba negatavi): ex A.Iš vilnos arba švelniavilnių gyvūnų plaukų, išskyrus rankų darbo kilimus, kilimines dangas ir kilimėlius | 2. Vis dėlto Bendrija, įsigaliojus Papildomam protokolui, iš Turkijos importuojamiems produktams, klasifikuojamiems pozicijose Nr. 55.05 ir 55.09, taiko 75 % Bendrojo muitų tarifo mokesčių sumažinimą, jei produktai neviršija 300 metrinių tonų Bendrijos nustatytos metinės muitų tarifų kvotos, taikomos pozicijai Nr. 55.05, ir 1000 metrinių tonų kvotos, taikomos pozicijai Nr. 55.09. 2 straipsnis Nepaisant Papildomo protokolo 21, 22, 23 ir 24 straipsnių, Bendrija turi teisę įvesti naujus kiekybinius šių iš Turkijos importuojamų produktų apribojimus. BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 50.01 50.02 | Šilkaverpių kokonai tinkantys išvynioti šilko žaliavą (ne išmetami) | 3 PRIEDAS Produktų, kuriems taikomas 11 straipsnyje nustatytas tarifų sumažinimų grafikas, sąrašas Turkijos muitų tarifo pozicijos Nr. | Aprašymas | | | 15.05 | | Avių prakaitiniai riebalai ir iš jų gaunamos riebalų medžiagos (įskaitant lanoliną): | — 90 | Kiti | 15.09 | | Degra | 15.10 | | Riebalų rūgštys, rūgščiosios alyvos, gautos rafinuojant, riebalų alkoholiai: | — 10 | Riebiosios rūgštys | 15.11 | | Glicerolis ir glicerolio šarmai: | — 10 | Glicerolis | 17.04 | | Konditerijos gaminiai iš cukraus, neturintys kakavos: | — 90 | Kiti | 17.05 | | Cukrūs su aromatinių arba dažančiųjų medžiagų priedais, sirupai ir melasa, išskyrus vaisių sultis, turinčias cukraus priedą | 18.06 | | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos | 19.02 | | Maisto produktai iš miltų, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kūdikių maistui arba dietiniams arba kulinariniams tikslams, kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės | 21.07 | | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje | 22.08 | | Etilo alkoholis arba neutralūs spiritai, nedenatūruoti, kurių alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne mažesnė kaip 80 % tūrio, bet kurio stiprumo denatūruoti spiritai (įskaitant etilo alkoholį ir neutraliuosius spiritus) | 24.02 | | Perdirbtas tabakas, tabako ekstraktai ir esencijos | 25.32 | | Stroncianitas (degtas arba nedegtas), išskyrus stroncio oksidą; mineralinės medžiagos, nenurodytos kitoje vietoje; keramikos dirbinių duženos | ex 90 | Stroncianitas (degtas arba nedegtas) | 27.04 | | Koksas ir puskoksis iš akmens anglių, lignito (rusvųjų anglių) arba durpių: | — 21 | Koksas ir puskoksis iš akmens anglių | 28.06 | | Druskos rūgšties tirpalas ir chlorsulfato rūgštis: | — 10 | Druskos rūgštis | 28.08 | | Sulfato rūgštis, oleumas: | — 30 | Oleumas | 28.15 | | BMT | — 20 | Anglies disulfidas | 28.17 | | Natrio hidroksidas (kaustinė soda), kalio hidroksidas (kaustinis potašas), natrio ir kalio peroksidai: | — 11 | Chemiškai grynas natrio hidroksidas | — 12 | Natrio hidroksidas | 28.20 | | Aliuminio oksidas ir hidroksidas; dirbtinis korundas: | — 10 | Aliuminio oksidas | — 20 | Aliuminio hidroksidas | 28.21 | | Chromo oksidai ir hiroksidai | 28.22 | | Mangano oksidai: | — 10 | Mangano dioksidas | 28.23 | | Geležies oksidai ir hiroksidai; žemės dažai (gruntai), kurių ne mažiau kaip 70 % masės sudaro kombinuotoji geležis išreikšta kaip Fe2O3 | 28.27 | | Švino oksidai; raudonasis švino surikas ir oranžinis švino surikas | 28.30 | | Chloridai ir oksichloridai: | — 30 | Amonio chloridas | 28.32 | | Chloratai ir perchloratai | 28.35 | | Sulfidai; polisulfidai: | — 20 | Iš natrio | 28.37 | | Sulfitai ir tiosulfatai | 28.38 | | Sulfatai (įskaitant alūnus) ir persulfatai: | — 31 | Natrio sulfatai | — 40 | Aliuminio sulfatai | — 71 | Geležies sulfatai | 28.40 | | Fosfitai, hipofosfitai ir fosfatai: | — 21 | Natrio fosfatai | 28.42 | | Karbonatai ir perkarbonatai; komercinis amonio karbonatas, kurio sudėtyje yra amonio karbamato: | — 11 | Natrio bikarbonatas | — 12 | Natrio perkarbonatas | — 13 | Natrio karbonatas (degtas) | — 14 | Natrio karbonatas (kristalinis) | — 42 | Nusodintasis kalcio karbonatas | 28.45 | | Silikatai; komerciniai natrio ir kalio silikatai: | — 10 | Natris | — 20 | Kalis | 28.47 | | Metalų rūgščių (pavyzdžiui chromatų, permanganatų, stanatų) druskos | — 32 | Natrio chromatas | — 33 | Kalio chromatas | — 34 | Švino chromatas | — 35 | Natrio chromatas | — 36 | Kalio dichromatas | 28.54 | | Vandenilio peroksidas (įskaitant kietąjį vandenilio peroksidą) | 28.56 | | Karbidai (pavyzdžiui, silicio karbidas, boro karbidas, metaliniai karbidai) | 29.02 | | Halogenuoti angliavandenių dariniai: | — 30 | Trichloretilenas | — 40 | Anglies tetrachloridas | — 60 | Perchloretilenas | — 80 | Chloroflormetanas | — 90 | Kiti | 29.03 | | sulfonuoti, nitruoti ar nitrozuoti angliavandenių dariniai (išskyrus ksiloso muskusą, klasifikuojamą pozicijoje 29.03.10) | 29.04 | | Alifatiniai alkoholiai ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | — 10 | Pentaeritritolis | — 21 | Grynas metanolis | — 22 | Butilo alkoholis | — 23 | Propilo alkoholis ir izopropilo alkoholis | — 24 | Stearilo ir cetilo alkoholis - | — 25 | Sorbitolis, manitolis | — 26 | Propileno glikolis | — 39 | Kiti | 29.09 | | Epoksidai, epoksialkoholiai, epoksifenoliai ir epoksieteriai su trinariu žiedu, ir jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | — 90 | Kiti | 29.14 | | Polikarboksirūgštys, jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai: | — 21 | Acto anhidridas | —22 | Acto rūgštis išskyrus acto anhidridą | —30 | Oleino rūgštis | —41 | Skruzdžių rūgštis | — 42 | Natrio acetatas | — 43 | Aliuminio acetatas | — 46 | Magnio acetatas | — 47 | Butilo acetatas | — 48 | Etilo stearatas | — 49 | Kiti | 29.15 | | Polikarboksirūgštys ir jų anhidridai, halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys dariniai: | — 51 | Dioktilo ftalatas | — 52 | Dibutilo ftalatas | — 53 | Dietilo ftalatas | — 54 | Dimetilftalatas | 29.16 | | Alkoholio rūgštys, aldehidų rūgštys, ketonų rūgštys, fenolio rūgštys ir kitos paprastosios arba degonies funkcinių rūgščių ir jų anhidridų; halogenidai, peroksidai ir peroksirūgštys, jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai | — 41 | Citrinų rūgštis | — 53 | Kalcio gliukonatas | — 54 | Kalcio laktatas | 29.28 | | Diazo-, azo- ir azoksi junginiai | 29.33 | | Organiniai gyvsidabrio junginiai | 29.35 | | Heterocikliniai junginiai; nukleino rūgštys: | — 30 | Furaldehidas (furfurolas) | — 59 | Kiti | 29.43 | | Chemiškai gryni cukrūs, išskyrus sacharozę: | — 10 | Gliukozė | — 20 | Laktozė | — 90 | Kiti | 30.03 | | Medikamentai (įskaitant veterinarijos medikamentus): | | b)Kiti: | — 41 | Pirmos kategorijos | — 42 | Antros kategorijos | — 43 | Trečios kategorijos | 32.03 | | Sintetinės rauginimo medžiagos, sumaišytos arba nesumaišytos su gamtinėmis rauginimo medžiagomis; dirbtiniai parengiamojo rauginimo mišiniai (pavyzdžiui enzimatiniai, pankreatiniai arba bakterinės kilmės) | 32.05 | | Sintetiniai organiniai dažikliai (įskaitant pigmentinius dažiklius); sintetiniai organiniai produktai, skirti naudoti kaip liuminoforai; produktai vadinami optinėmis balinimo priemonėmis, pluošto substantyvai, gamtinis indigas (išskyrus indigą, klasifikuojamą subpozicijoje 32.05.10, sintetinius organinius produktus, skirtus naudoti kaip liuminoforai, klasifikuojamus subpozicijoje 32.05.30 ir produktus vadinami optinėmis balinimo priemonėmis, pluošto substantyvus, klasifikuojamus subpozicijoje 32.05.40) | 32.06 | | Spalvotieji lakai | 32.07 | | Kiti dažikliai; neorganiniai produktai, naudojami kaip luminoforai: | — 22 | Litoponas | 32.09 | | Lakai ir politūros; klijiniai dažai; paruošti vandeniniai pigmentai, skirti naudoti odų apdailai, dažai ir emaliai, disperguoti sėmenų aliejuje pigmentai, vaitspiritas, valytasis terpentinas, lakas arba kiti dažai arba emalio terpė; spaudos folija, dažikliai ir kitos dažiosios medžiagos, suformuotos į formas arba supakuotos į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes (išskyrus gatavus vandeninius pigmentus skirtus naudoti odų apdailai, klasifikuojamus subpozicijoje 32.09.22 ir spaudos folija, klasifikuojamą subpozicijoje 32.09.32) | 32.13 | | Rašalas, spaustuviniai dažai ir kiti rašalai: | — 19 | Kiti spausdinimo rašalai | — 22 | Koncentruoti rašymo rašalai | — 23 | Kopijavimo ir hektografiniai rašalai | — 24 | Tušinukų rašalai | — 25 | Spaudos mašinų ir atspaudų įmirkymo pagalvėlių arba rašomųjų mašinėlių juostelių rašalai | 33.06 | | Parfumerijos, kosmetikos ir tualetiniai preparatai | 34.01 | | Muilas, įskaitant vaistinį muilą | 34.02 | | Organinės paviršinio aktyvumo medžiagos, paviršinio aktyvumo preparatai ir skalbikliai, kurių sudėtyje yra arba nėra muilo | 34.05 | | Blizginimo priemonės ir kremai, skirti avalynei, baldams arba grindims, metaliniams paviršiams, šveitimo milteliai ir panašios priemonės, išskyrus paruoštus vaškus, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 34.04 | 35.06 | | Paruošti klijai, nenurodyti kitoje vietoje; produktai, tinkantys naudoti kaip klijai, skirti mažmeninei prekybai kaip klijai ne didesnėse kaip 1 kg pakuotėse: | — 20 | Kiti | 36.05 | | Pirotechnikos dirbiniai (pavyzdžiui, fejerverkai, geležinkelio rūko signalai, stūmokliniai šautuvai, lietaus raketos) | 36.06 | | Degtukai, išskyrus bengališkąsias ugnis | 38.03 | | Aktyvioji anglis (panaikinanti spalvą, depoliarizuojanti arba absorbentas); aktyvuotas diatomitas, aktyvuotas molis, aktyvuotas bokstitas ir kiti aktyvuotieji gamtiniai produktai (išskyrus kitus produktus, klasifikuojamus subpozicijoje 38.03.90) | 38.05 | | Talo alyvos (skystoji kanifolija) | 38.12 | | Paruošti dažiklių fiksatoriai, užpildai ir kandikai, naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose | 39.01 | | Kondensacijos, polikondensacijos ir adityviosios polimerizacijos produktai, modifikuoti arba nemodifikuoti, polimerizuoti arba nepolimerizuoti, linijiniai arba nelinijiniai (pavyzdžiui, fenoplastai, aminoplastai, alkidai, polialilo esteriai ir kiti nesotieji poliesteriai, silikonai), išskyrus kitus produktus, klasifikuojamus subpozicijoje 39.01.19, poliamidus ir superpoliamidus, klasifikuojamus subpozicijoje 39.01.23 ir kitus produktus, klasifikuojamus subpozicijoje 39.01.29 | 39.02 | | Polimerizacijos ir kopolimerizacijos produktai (pavyzdžiui, polietilenas, politetrahaloetilenai, poliizobutilenas, polistirenas, polivinilchloridas, polivinilacetatas, polivinilchloracetatas ir kiti polivinilo dariniai, poliakriliiniai ir polimetakriliniai dariniai, kumaroninės-ideninės dervos): | | — Skystieji arba pastos pavidalo produktai, įskaitant emulsijas, dispersijas ir tirpalus: | — 12 | Polivinilacetatas | — 16 | Poliakriliiniai ir polimetakriliniai dariniai | — 17 | Kumaroninės-ideninės dervos | — 19 | Kiti: | | — Blokai, luitai, milteliai (įskaitant liejimo miltelius), granulės, dribsniai ir panašių pavidalų gaminiai, atliekos ir laužas: | — 22 | Polivinilacetatas | — 26 | Poliakriliiniai ir polimetakriliniai dariniai | — 27 | Kumaroninės-ideninės dervos | — 29 | Kiti | | — Kiti: | — 32 | Polivinilacetatas | — 39 | Kiti | 39.03 | | Regeneruota celiuliozė; celiuliozės nitratas, celiuliozės acetatas ir kiti celiuliozės esteriai, celiuliozės eteriai ir kiti cheminiai celiuliozės dariniai, plastikuoti arba neplastikuoti (pavyzdžiui, kolodijai, celiulioidai); vulkanizuotasis pluoštas | | — Skystieji arba pastos pavidalo produktai, įskaitant emusijas, dispersijas ir tirpalus: | — 11 | Kolodijai | | — Blokai, luitai, milteliai (įskaitant liejimo miltelius), granulės, dribsniai ir panašių pavidalų gaminiai, atliekos ir laužas: | — 22 | Celiuliozės nitratas | — 23 | Celiuliozės acetatas | | — Kiti: | — 31 | Regeneruota celiuliozė | — 32 | Vulkanizuotasis pluoštas | — 34 | Celiuliozės acetatas | 39.07 | | Dirbiniai iš medžiagų, klasifikuojamų nuo 39.01 iki 39.06 pozicijos | 40.02 | | Sintetinio kaučiuko (gumos) lateksas; parengtinio vulkanizavimo sintetinis kaučiuko lateksas, sintetinis kaučiukas; faktisas, gautas iš aliejų: | | a)Sintetinis kaučiukas (guma) ir lateksas, iš kurių ketinama gaminti ir atnaujinti (restauruoti) visų tipų transporto priemonių padangas ir kameras: | — 12 | Sintetinis lateksas | | b)Kiti: | — 22 | Sintetinis lateksas | — 23 | Faktisas, gautas iš aliejų | 40.09 | | Vamzdynas ir vamzdeliai, iš nesukietėjusio vulkanizuoto kaučiukos (gumos) | 40.13 | | Drabužiai ir drabužių priedai (įskaitant pirštines), įvairios paskirties, iš nesukietėjusio vulkanizuoto kaučiuko (gumos) | 40.14 | | Kiti dirbiniai iš nesukietėjusio vulkanizuoto kaučiuko: | — 21 | Trintukai | 41.10 | | Kompozicinė oda, kurios pagrindą sudaro oda arba odos pluoštas, plokščių, lakštų pavidalo arba ritiniuose | 42.01 | | Pakinktai ir balnai, iš bet kokių medžiagų (pavyzdžiui balnai, pakinktai, kaklasaičiai, viržiai, antkeliai ir batai), bet kokiems gyvūnams | 42.02 | | Kelionės reikmenys (pavyzdžiui, skrynios, lagaminai, skrybėlės dėklai, kelioniniai krepšiai, kuprinės), pirkinių krepšiai, rankinės, knygų krepšiai, portfeliai, piniginės, tualetinių reikmenų dėklai, įrankių dėklai, tabakinės, makštys, dėklai, dėžės (pavyzdžiui, ginklams, muzikos instrumentams, binokliams, juvelyriniams dirbiniams, buteliams, apykaklėms, avalynei, šepečiams) ir panašios talpos iš odos arba iš kompozicinės odos, iš vulkanizuotojo pluošto, iš dirbtinių plastikų plėvelių, iš kartono arba iš tekstilės pluoštų | 42.06 | | Dirbiniai iš žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas), iš auksakalių odos, iš pūslių arba iš sausgyslių | 43.01 | | Žali (neišdirbti) kailiai: | — 40 | Karakalo, karakulio | — 90 | Kiti | 43.02 | | Kailiai, rauginti arba išdirbti, įskaitant kailius sujungtus iš plokščių, kryžmų ir panašių formų; kailio atraižos, raugintos arba išdirbtos įskaitant galvenas, uodegenas, kojenas ir panašias dalis (nepagamintas) | 43.03 | | Dirbiniai iš kailio | 43.04 | | Dirbtiniai kailiai ir jų dirbiniai | 44.11 | | Mediena; ruošiniai degtukams; medinės vinys arba kaišteliai avalynei | 44.15 | | Klijuotinė fanera, medienos tašelių plokštės, sluoksninės plokštės, grindų plokštės ir panašūs laminuoti medienos produktai (įskaitant faneros plokštes ir lakštus); įdėta mediena ir medžio inkrustracija: | — 20 | Klijuotinė fanera arba įdėta mediena arba medžio inkrustracija | 44.16 | | Akytosios medienos plokštės, aptrauktos netauriaisiais metalais arba neaptrauktos | 44.17 | | "Pagerinta" mediena, lakštų, blokų ir panašių pavidalų | 44.18 | | Atgaminta mediena, medžio drožlės, medžio atraižos, pjuvenos, medienos miltai ir kitos medinės atliekos aglomeruotos gamtinėmis arba dirbtinėmis dervomis arba kitomis organinėmis rišamosiomis medžiagomis, lakštų, blokų ir panašių pavidalų | 44.23 | | Statybiniai stalių ir dailidžių dirbiniai (įskaitant surenkamus ir sekcijinius ir sujungtas parketlentes, skirtas parketo grindims) | 44.25 | | Mediniai įrankiai, įrankių korpusai, įrankių rankenos, šluotų ir šepečių korpusai ir kotai, avalynės kurpaliai iš medžio | — 10 | Avalynės kurpaliai | 44.28 | | Kiti medienos dirbiniai | 45.03 | | Gamtinės kamštienos dirbiniai | 45.04 | | Aglomeruota kamštiena (aglomeruota su rišamąja medžiaga arba be rišamosios medžiagos), taip pat aglomeruotos kamštienos dirbiniai | 47.01 | | Plaušiena gauta iš bet kokios pluoštinės augalinės medžiagos | 48.01 | | Popierius ir kartonas (įskaitant celiuliozės vatą), pagaminti mašina, ritininis arba lakštinis: | | b)Popierius, kurio sudėtyje esanti medienos plaušiena sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, sveriantis ne mažiau kaip 50 ir ne daugiau kaip 55 g/m2, įskaitant: | — 21 | Laikraštinis popierius | — 29 | Kiti | — 40 | Spausdinimo ir rašymo popierius | — 50 | Kraftpopierius | | f)Kiti: | — 61 | Paprastas vyniojamasis popierius, sveriantis ne daugiau kaip 30 g/m2 | — 62 | Paprastas vyniojamasis popierius, sveriantis daugiau kaip 30 g/m2 | — 63 | Rūkomasis popierius | — 64 | Sugeriamasis popierius | — 67 | Ritininis kartonas, skirtas kortelių gamybai ir skylių pramušimo staklėms | — 68 | Kartonas | 48.02 | | Rankų darbo popierius ir kartonas | 48.03 | | Pergamentas arba nelaidus riebalams pergamentinis popierius, taip pat jo imitacijos ir glazūruotas permatomas popierius, ritininis arba lakštinis | 48.04 | | Kombinuotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (pagamintas adhezyvu suklijuojant plokščius popieriaus arba kartono sluoksnius), nepadengtu paviršiumi arba neįmirkytas, viduje sutvirtintas arba nesutvirtintas | 48.05 | | Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti | 48.06 | | Ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas, grafuotas, liniuotas arba sužymėtas kvadratėliais, bet kitu būdu nespausdintas | 48.07 | | Popierius ir kartonas, įmirkytas, padengtas, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba spausdintas (nesudarantis 49 skirsnyje klasifikuojamų spaudinių) ritininis arba lakštinis | 48.09 | | Statybinės medienos plaušo arba augalinių pluoštų plokštės, sujungtos arba nesujungtos gamtinėmis arba dirbtinėmis dervomis arba su panašiomis rišamosiomis medžiagomis | 48.10 | | Rūkomasis popierius, supjaustytas arba nesupjaustytas pagal nustatytus matmenis, taip pat knygelių arba tūtelių pavidalo | 48.11 | | Tapetai ir sienų danga (lincrusta); permatomos popierinės langų dangos | 48.12 | | Grindų dangos su popieriaus arba kartono pagrindu,: supjaustytos arba nesupjaustytos pagal nustatytus matmenis, padengtos arba nepadengtos linoleumu | 48.13 | | Anglinis popierius (kalkė) ir kiti kopijavimo popieriai (įskaitant popierines kopijavimo aparatų matricas) ir atspaudimo popieriai, supjaustyti pagal nustatytus matmenis, supakuoti arba nesupakuoti dėžėse | 48.14 | | Rašymo bloknotai, vokai, kortelės laiškams, paprastieji atvirlaiškiai ir susirašinėjimo kortelės iš popieriaus arba kartono; dėžutės, maišeliai, aplankai ir rašymo rinkiniai iš popieriaus arba kartono su popieriniais raštinės reikmenimis | 48.15 | | Kitas supjaustytas pagal nustatytus matmenis popierius ir kartonas (išskyrus popierių, klasifikuojamą subpozicijoje 48.15.30) | 48.16 | | Dėžės, krepšiai ir kitos pakuotės iš popieriaus arba kartono | 48.17 | | Bylų segtuvai, laiškų dėtuvai, dokumentų dėžės ir panašūs dirbiniai iš popieriaus arba kartono, daugiausia naudojami įstaigose, parduotuvėse arba turintys panašią paskirtį | 48.18 | | Registravimo žurnalai, sąsiuviniai, užrašų knygelės, užrašų bloknotai, užsakymų knygos, kvitų knygelės, dienoraščiai, biuvarai segtuvai (su nuplėšiamais lapais arba kiti) bylų viršeliai ir kiti raštinės reikmenys iš popieriaus arba kartono, pavyzdžių ir kiti albumai, taip pat knygų viršeliai iš popieriaus arba kartono | 48.19 | | Popierinės arba kartono etiketės, gumuotos arba negumuotos su atspaudais arba be atspaudų | 48.20 | | Ritės, šeivos, kūginės ritės, šerdys, būgnai arba panašūs laikikliai iš popieriaus arba kartono (perforuoti arba neperfuoruoti, sutvirtinti arba nesutvirtinti) | 48.21 | | Kiti dirbiniai iš popieriaus masės, popieriaus, kartono arba celiuliozės vatos: | — 31 | Kortelės ir kortelės skylių mušimo mašinoms | — 39 | Kiti | 49.08 | | Spaudukai | 49.09 | | Atvirukai su paveikslėliais, Kalėdiniai ir kiti sveikinimo atvirukai su paveikslėliais, spausdinti bet kokiu būdu su papuošimais arba be papuošimų | 49.10 | | Spausdinti visų rūšių kalendoriai, įskaitant bloknotų pavidalo kalendorius | 50.04 | | Šilko siūlai, išskyrus šilko šukuotinių pašukų arba kitų šilko atliekų verpalus, neskirti mažmeninei prekybai | 50.05 | | Šilko atliekų, išskyrus šukuotines pašukas, verpalai, neskirti mažmeninei prekybai | 50.06 | | Šilko šukuotinių pašukų verpalai, neskirti mažmeninei prekybai | 50.07 | | Šilko siūlai ir šilko šukuotinių pašukų arba kitų šilko atliekų verpalai, skirti mažmeninei prekybai | 50.09 | | Šilko arba šilko atliekų, išskyrus šukuotinių pašukų, audiniai | 50.10 | | Šilko šukuotinių pašukų audiniai | 51.01 | | Dirbtiniai gijiniai siūlai iš ištisinių pluoštų, neskirti mažmeninei prekybai: | | b)ne daugiau kaip 60 denjė | | — Sintetiniai verpalai: | — 23 | Su vinilo pagrindu | — 24 | Su akrilo pagrindu | — 25 | Su propileno pagrindu | — 29 | Kiti | | — Regeneruoti siūlai: | — 31 | Viskozės verpalai | — 32 | Acetato verpalai | — 33 | Regeneruoti verpalai su baltymų pagrindu | — 39 | Kiti | | c)daugiau kaip 60 denjė: | | — Sintetiniai verpalai: | — 43 | Su vinilo pagrindu | — 44 | Su akrilo pagrindu | — 45 | Su propileno pagrindu | — 49 | Kiti | | — Regeneruoti siūlai: | — 51 | Viskozės verpalai | — 52 | Acetato verpalai | — 53 | Regeneruoti verpalai su baltymų pagrindu | — 59 | Kiti | 51.02 | | Monofilas, juostelė, dirbtiniai šiaudai ir panašūs dirbiniai, iš sintetinių pluoštų medžiagų | 51.03 | | Gijiniai siūlai iš dirbtinių ištisinių pluoštų, skirti mažmeninei prekybai: | | b)Kiti: | — 21 | Regeneruoti siūlai | — 22 | Sintetiniai verpalai | 51.04 | | Dirbtinių ištisinių pluoštų audiniai, įskaitant audinius iš vienagijų arba juostelių, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 51.01 arba 51.02 (išskyrus audinius iš sintetinių ištisinių pluoštų, skirtų visų rūšių transporto priemonių padangų ir kamerų gamybai, klasifikuojamus pozicijoje 51.04.11) | 54.05 | | Linų arba ramės (kiniškosios dilgėlės) audiniai | 56.01 | | Dirbtiniai sutraukyti puoštai, nekaršti, nešukuoti arba kitaip neparuošti verpimui (išskyrus sintetinius pluoštus su poliamido pagrindu, klasifikuojamus pozicijoje 56.01.11, su poliesterio pagrindu, klasifikuojamus pozicijoje 56.01.12 ir su akrilo pagrindu, klasifikuojamus pozicijoje 56.01.14) | 56.02 | | Išstisinė gijų gniūžtė, skirta ištisinių sintetinių audinių gamybai | — 20 | Regeneruoti | 56.03 | | Sintetinių, ištisinių arba sutraukytų pluoštų atliekos, įskaitant verpalų atliekas ir ir sukedentą žaliavą, nekarštos, nešukuotos arba kitaip neparuoštos verpimui | 56.04 | | Dirbtiniai pluoštai (sutraukyti arba atliekos), karšti, šukuoti arba kitaip paruošti verpimui (išskyrus sintetinių su poliesterio pagrindu pluoštų audinius ir atliekas, klasifikuojamus (-as) 56.04.12 ir su akrilo pagrindu, klasifikuojamus (-as) 56.04.14) | 56.05 | | Dirbtiniai gijiniai siūlai, nevientisieji arba atliekos, neskirti mažmeninei prekybai | 56.06 | | Dirbtiniai gijiniai siūlai, nevientisieji arba atliekos, skirti mažmeninei prekybai | 56.07 | | Cheminių pluoštų, nevientisųjų arba atliekų, audiniai | 57.05 | | Sėjamųjų kanapių verpalai | 57.08 | | Popieriniai verpalai | 57.09 | | Sėjamųjų kanapių audiniai | 57.11 | | Kitų augalinių tekstilės pluoštų verpalai | 57.12 | | Popierinių verpalų audiniai | 58.02 | | Kiti kilimai, kiliminės dangos, kilimėliai, dembliai ir medžiagos dembliams gaminti, ir "Kelem", "Schumacks" ir "Karamante" kilimėliai ir panašūs kilimėliai (gatavi arba negatavi): | — 10 | Mechaniniu būdu pagaminti kilimai, kiliminės dangos ir kilimėliai | 58.04 | | Pūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai (išskyrus kilpinius rankšluostinius arba panašius kilpinius audinius iš medvilnės, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 55.08 ir audinius, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 58.05): | — 20 | Iš šilko | — 40 | Iš sintetinių pluoštų | — 50 | Iš regeneruotų pluoštų | 58.08 | | Tiulis ir kitos tinklinės medžiagos, išskyrus austas, megztas arba nertas medžiagas, paprastos: | — 20 | Iš sintetinių pluoštų | 58.09 | | Tiulis ir kitos tinklinės medžiagos (išskyrus austas, megztas arba nertas medžiagas), raštuotos; rankiniu arba mechaniniu būdu pagaminti nėriniai, rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais | 58.10 | | Siuvinėjimai rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais | 59.03 | | Sutvirtintų pluoštų audiniai, panašūs sutvirtintų pluoštų audiniai, ir šių audinių gaminiai, įmirkyti arba neįmirkyti, padengti arba nepadengti | 59.08 | | Tekstilės gaminiai įmirkyti, apvilkti, padengti arba laminuoti celiuliozės dariniais arba kitais dirbtiniais plastikais | 59.10 | | Linoleumas ir medžiagos pagamintos su tekstilės pagrindu panašiu būdu kaip linoleumas, supjaustytas arba nesupjaustytas reikiamų formų gabalais, naudojamas kaip grindų dangos; grindų dangos, sudarytos iš apvalkalo su tekstilės pagrindu, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais | 59.11 | | Gumuoti tekstilės audiniai, išskyrus gumuotus megztus arba nertus gaminius | 59.13 | | Elastiniai audiniai ir papuošimai (išskyrus megztus arba nertus dirbinius), į kurių sudėtį įeina tekstilės medžiagos, kombinuotos su guminiais siūlais | 60.01 | | Megztinės arba nertinės medžiagos, neelastinės, negumuotos | 60.02 | | Pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, megztos arba nertos, ne elastinės arba gumuotos | 60.03 | | Pėdkelnės, apatinės pėdkelnės, kojinės, kojinės dengiančios kulkšnis ir puskojinės, megztos arba nertos, neelastinės arba gumuotos | 60.04 | | Apatiniai drabužiai, megzti arba nerti, neelastiniai, negumuoti | 60.05 | | Viršutiniai drabužiai ir kiti dirbiniai, megzti arba nerti, neelastiniai, negumuoti | 60.06 | | Megzti arba nerti audiniai ir jų gaminiai, elastiniai arba gumuoti (įskaitant elastinius antkelius ir elastines kojines) | 61.01 | | Vyriški ir berniukų viršutiniai drabužiai | 61.02 | | Moteriški, mergaičių ir kūdikių viršutiniai drabužiai | 61.03 | | Vyriški ir berniukų apatiniai drabužiai, įskaitant apykakles, marškinius ties krūtine ir rankogalius | 61.04 | | Moteriški, mergaičių ir kūdikių apatiniai drabužiai | 61.05 | | Nosinės | 61.06 | | Šaliai, kaklaskarės, šalikai, mantilijos, vualiai ir panašūs dirbiniai | 61.07 | | Kaklajuostės, peteliškės ir kaklaraiščiai | 61.08 | | Apykaklės, kykai, suknelių papuošimai ir siuvinėjimai, korsažai, žabo, rankogaliai, volanai, korsažai ir panašūs moteriškų ir mergaičių drabužių drabužių priedai | 61.09 | | Liemenėlės, juosmenėlės, korsetai, petnešos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai (įskaitant megztus arba nertus), elastiniai arba neelastiniai | 61.10 | | Pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės, puspirštinės, kojinės ir puskojinės, kurie nėra megzti arba nerti gaminiai | 61.11 | | Gatavi drabužių priedai (pavyzdžiui, suknelės skydeliai, petukai ir kiti pamušai, diržai, movos, antrankoviai, kišenės) | 62.05 | | Kiti gatavi tekstilės dirbiniai, įskaitant drabužių iškarpas (lekalus) | 65.01 | | Skrybėlių formos, skrybėlių korpusai ir gaubtai iš veltinio, nesuformuoti ir be atbrailų (brylių); plokšti ir cilindriniai skrybėlių ruošiniai (įskaitant prapjautus cilindrinius ruošinius), iš veltinio | 65.02 | | Skrybėlių ruošiniai, pinti arba pagaminti iš bet kurių medžiagų juostelių sujungimo būdu, nesuformuoti ir be atbrailų (brylių) | 65.03 | | Skrybėlės ir kiti galvos apdangalai iš veltinio, pagaminti iš skrybėlių korpusų, gaubtų arba plokščių skrybėlių ruošinių, klasifikuojamų 65.01 pozicijoje, su pamušalu arba be pamušalo, apdailintais arba neapdailintais kraštais | 65.04 | | Skrybėlės ir kiti galvos apdangalai, pinti arba pagaminti iš bet kurių medžiagų juostelių sujungimo būdu su pamušalu arba be pamušalo, apdailintais arba neapdailintais kraštais | 65.05 | | Skrybėlės ir kiti galvos apdangalai (įskaitant tinklelius plaukams), megzti arba nerti ar pagaminti iš nėrinių, veltinio arba iš kitų tekstilės medžiagų rietime (bet ne juostelių pavidalo), su pamušalu arba be pamušalo, apdailintais arba neapdailintais kraštais, su pamušalu arba be pamušalo | 65.06 | | Kiti galvos apdangalai, apdailintais arba neapdailintais kraštais, su pamušalu arba be pamušalo | 65.07 | | Kaspinai, pamušalai, apvalkalai, skrybėlių pagrindai, skrybėlių karkasai (įskaitant spyruoklinius karkasus operos skrybėlaitėms), snapeliai ir pasmakrėje surišami raišteliai, skirti galvos apdangalams | 66.01 | | Skėčiai, skėčiai nuo saulės (įskaitant skėčius-lazdas, sodo skėčius ir panašius skėčius) | 66.03 | | Dalys, įtaisai, papuošimai ir gaminių, klasifikuojamų pozicijose Nr. 66.01 arba 66.02, priedai | 67.01 | | Odos ir kitos paukščių kūno dalys su plunksnomis arba pūkais, plunksnos, plunksnų dalys, pūkai ir jų dirbiniai (išskyrus prekes, klasifikuojamas pozicijoje Nr. 05.07 , ir apdorotas plunksnas su tvirtais kotais bei plunksnų kotus) | 67.02 | | Dirbtinės gėlės, lapai ir vaisiai bei jų dalys; dirbiniai, pagaminti iš dirbtinių gėlių, lapų arba vaisių | 67.04 | | Perukai, dirbtinės barzdos, plaukų pamušai, garbanos, netikrų plaukų kasos ir panašūs dirbiniai iš žmonių arba iš gyvūnų plaukų arba iš tekstilės medžiagų (įskaitant tinklelius plaukams) | 67.05 | | Ventiliatoriai ir rankinės pertvaros, nemechaniniai, jų rėmai ir rankenos bei šių rėmų ir rankenų dalys iš bet kokių medžiagų | 68.04 | | Girnakmeniai, tekėlai, šlifavimo diskai ir panašūs dirbiniai (įskaitant šlifavimo, galandimo, poliravimo, pritrynimo ir tašymo, ratus, galvas, diskus ir antgalius), iš gamtinio akmens (aglomeruoto arba neaglomeruoto), iš aglomeruoto gamtinio arba dirbtinio abrazyvo, arba iš keramikos, su šerdimis arba be šerdžių, su kotais arba be kotų, su movomis arba be movų, su ašimis arba be ašių ir panašių dirbinių iš kitų medžiagų, be karkasų, sektorių, ir kitų gatavų dalių iš tokių diskų ir ratų iš gamtinio akmens (aglomeruoto arba neaglomeruoto), iš aglomeruotų gamtinių arba dirbtinių abrazyvų, arba iš keramikos: | — 20 | Kiti | 68.06 | | Gamtiniai arba dirbtiniai abrazyviniai milteliai arba grūdeliai su tekstilės, popieriaus, kartono arba kitų medžiagų pagrindu, supjaustyti į tam tikras formas arba nesupjaustyti, susiūti arba nesusiūti, kitu būdu apdoroti arba neapdoroti: | — 90 | Kiti | 68.07 | | Šlako vata, akmens vata ir panašios mineralinės vatos; akytasis vermikulitas, keramzitas, termozitas (šlako pemza) ir panašios pūstosios mineralinės medžiagos; mišiniai ir dirbiniai iš šilumą izoliuojančių, garsą izoliuojančių ir garsą sugeriančių mineralinių medžiagų, išskyrus klasifikuojamus pozicijose Nr. 68.12 ar 68.13 arba 69 skirsnyje | 68.08 | | Dirbiniai iš asfalto arba iš panašių medžiagų (pavyzdžiui, iš naftos bitumo arba iš akmens anglių dervos pikio) | 68.11 | | Dirbiniai iš cemento (įskaitant šlakinį cementą), iš betono arba iš betoninio bloko (dirbtinio akmens), įskaitant aglomeruotą cementu granuliuotą marmurą, sutvirtinti arba nesutvirtinti | 68.13 | | Apdorotas asbestas ir jo dirbiniai (pavyzdžiui, asbesto kartonas, siūlai ir audiniai; asbesto drabužiai, asbesto medžiaga) sutvirtinti arba nesutvirtinti, išskyrus gaminius, kalsifikuojamus pozicijoje Nr. 68.14; mišiniai, kurių pagrindą sudaro asbestas, taip pat mišiniai, kurių pagrindą sudaro asbestas ir magnio karbonatas, šių mišinių dirbiniai | 68.16 | | Dirbiniai iš akmenų arba iš kitų mineralinių medžiagų (įskaitant durpių dirbinius), nenurodyti kitoje vietoje: | — 20 | Degtos plytos pagamintos iš dolomito, aglomeruoto derva | 69.11 | | Stalo reikmenys ir kiti dirbiniai, daugiausia naudojami buityje arba tualete, iš porceliano arba iš kiniškojo porceliano (įskaitant neglazūruotą molį ir keramiką (parian) | 69.12 | | Stalo reikmenys ir kiti dirbiniai, daugiausia naudojami buityje arba tualete, iš kitų keramikos rūšių | 69.13 | | Statulėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai, taip pat asmeniniai puošybos elementai; baldų reikmenys | 69.14 | | Kiti dirbiniai | 70.02 | | Emalio rūšies stiklo masė, strypai arba vamzdžiai | 70.03 | | Neapdorotas stiklas, kuris nėra optinis stiklas, turintis rutulių, strypų arba vamzdžių pavidalą | 70.04 | | Neapdorotas lietinis arba valcuotasis stiklas (įskaitant uždėtinį arba armuotąjį stiklą) suformuotas arba nesuformuotas, stačiakampių pavidalo | 70.05 | | Neapdorotas temptasis stiklas ir pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį stiklą), stačiakampių pavidalo: | — 20 | Neapdorotas temptasis stiklas ir pūstinis stiklas, drumstas, ruožuotas arba briaunuotas | — 30 | Kiti | 70.06 | | Lietinis, valcuotasis, temptasis arba pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį arba armuotąjį stiklą); stačiakampio formos, šlifuotu arba poliruotu paviršiumi, bet daugiau neapdorotas | 70.07 | | Lietinis, valcuotasis, temptasis arba pūstinis stiklas (įskaitant uždėtinį arba armuotąjį stiklą) supjaustytas į reikiamas formas, išskyrus stačiakampio formą, arba išlenktas arba kitu būdu apdorotas (pavyzdžiui, apdorotomis briaunomis arba graviruotas), šlifuotu arba poliruotu paviršiumi arba nešlifuotu ir nepoliruotu paviršiumi; daugiasienis izoliacinis stiklas; pagrindinės šviesos ir panašūs produktai | 70.08 | | Beskeveldris stiklas, sudarytas iš grūdintojo arba sluoksniuotojo stiklo, suformuotas arba nesuformuotas | 70.13 | | Stiklo dirbiniai (išskyrus klasifikuojamus pozicijoje Nr. 70.19 ), naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualete, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį | 70.14 | | Šviečiantys stiklo dirbiniai, signalizavimo stiklo dirbiniai ir stikliniai optiniai elementai, optiškai neapdoroti iš neoptinio stiklo | 70.15 | | Laikrodžių stiklai ir panašūs stiklai (įskaitant stiklą, skirtą akiniams nuo saulės, tačiau išskyrus stiklą, tinkamą korekciniams lęšiams), išlenkti, gaubti, tuščiaviduriai arba panašūs stiklai; tuščiavidurės stiklinės sferos ir jų segmentai, naudojami laikrodžių ir panašių stiklų gamybai | 70.16 | | Plytos, plytelės, plokštės, grindų blokai, blokeliai ir kiti statyboje naudojami dirbiniai iš presuoto arba iš formuoto stiklo; akytasis stiklas arba putstiklis, turintys blokų, lakštų, plokščių, gaubtų formų arba panašų pavidalą | 70.19 | | Stikliniai karoliukai, perlų imitacijos, brangakmenių arba pusbrangių akmenų imitacijos, šukės ir skalda, taip pat panašūs dekoratyviniai arba puošybos smulkūs stiklo dirbiniai bei iš jų pagamintos prekės; stikliniai kubeliai ir mažos stiklinės lėkštutės, pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo, skirti mozaikai arba turintys panašią dekoratyvinę paskirtį; dirbtinės stiklinės akys, įskaitant, skirtas žaislams, tačiau išskyrus protezus; papuošalai ir kiti puošybos dirbiniai; dirbiniai iš degtuvu apdoroto stiklo; stiklo grūdeliai | 70.20 | | Stiklo pluoštai (įskaitant stiklo vatą), verpalai, audiniai ir jų dirbiniai | — 11 | Stiklo vata | — 20 | Stiklo pluošto veltinys | 71.01 | | Perlai, apdoroti arba neapdoroti, tačiau nesusverti, neaptaisyti ir neįtvirtinti (išskyrus nesurūšiuotus perlus, laikinai suvertus gabenimo patogumui) | 71.02 | | Brangakmeniai ir pusbrangiai akmenys, neapdoroti, supjaustyti arba kitu būdu apdoroti, nesuverti, neaptaisyti arba neįtvirtinti (išskyrus nesurūšiuotus akmenis laikinai suvertus gabenimo patogumui) išskyrus pramoninius deimantus, klasifikuojamus subpozicijoje 71.02.10 | 71.03 | | Sintetiniai arba regeneruoti brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, neapdoroti, supjaustyti arba kitu būdu apdoroti, nesuverti, neaptaisyti arba neįtvirtinti (išskyrus nesurūšiuotus akmenis laikinai suvertus gabenimo patogumui) | 71.06 | | Valcuotasis sidabras, neapdorotas arba pusiau apdorotas | 71.10 | | Valcuotoji platina arba kiti platinos grupės metalai, ant netauriųjų arba tauriųjų metalų, neapdorota arba pusiau apdorota | 71.12 | | Juvelyriniai dirbiniai ir jų dalys, iš tauriųjų metalų arba valcuotuojų tauriųjų metalų | 71.13 | | Aukso ir sidabro dirbiniai ir jų dalys, iš tauriųjų metalų arba valcuotuojų tauriųjų metalų, išskyrus prekes, klasifikuojamas pozicijoje Nr. 71.12 | 71.14 | | Tauriųjų metalų arba valcuotuojų tauriųjų metalų dirbiniai | 71.15 | | Dirbiniai (iš, arba), kurių sandaroje yra perlų, brangakmenių arba pusbrangių akmenų (gamtinių, sintetinių arba regeneruotų) | 71.16 | | Dirbtinė bižuterija | 73.02 | | Ferolydiniai (išskyrus feromanganą, klasifikuojamą subpozicijoje 73.02.21) | 73.07 | | Bliumai, luiteliai, plytelės ir lakštiniai strypai (įskaitant alavuotuosius strypus), iš geležies arba plieno, kuriems suteikiama forma kalimo būdu, iš geležies arba plieno: | — 90 | Kiti | 73.10 | | Strypai ir juostos (įskaitant vielos ruošinius), iš geležies arba iš plieno, karštai valcuoti, kalti, išspausti (ekstruzijos būdu pagaminti), šaltai suformuoti arba šaltai užbaigti (įskaitant preciziškai pagamintus); plieninis tuščiaviduris kasybos grąžtas: | | — Strypai ir juostos, karštai valcuoti, kalti arba išspausti (ekstruzijos būdu pagaminti): | | — Kampuoto skerspjūvio strypai: | ex 49 | Kiti (išsakyrus EAPB gaminius). | | — Strypai ir juostos, šaltai kalti arba šaltai užbaigti: | — 51 | — Apvalaus skerspjūvio strypai | — 52 | — Kampuoto skerspjūvio strypai | — 59 | Kiti | 73.14 | | Geležinė arba plieninė viela, padengta arba nepadengta, tačiau neizoliuota | 73.17 | | Ketaus vamzdžiai ir vamzdeliai | 73.18 | | Vamzdžiai ir vamzdeliai ir jų ruošiniai, iš geležies (išskyrus iš ketaus) arba iš plieno, išskyrus didelio slėgio hidroelektrinės vamzdynus: | | — Vamzdžiai ir vamzdeliai, nepadengti/tuščiaviduriai: | — 11 | Kurių vidinis skersmuo mažesnis kaip 1 colis | — 12 | Kurių vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 1 colis, tačiau išskyrus 2-5 colių skersmens | — 13 | Kurių vidinis skersmuo ne didesnis kaip 2-5 coliai, tačiau išskyrus 6 colių skersmens | — 14 | Kurių vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 6 coliai | | — Vamzdžiai ir vamzdeliai, nepadengti/tuščiaviduriai: | — 31 | Kurių vidinis skersmuo mažesnis kaip 1 colis | — 32 | Kurių vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 1 colis, tačiau išskyrus 2-5 colių skersmens | — 33 | Kurių vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 2-5 coliai, tačiau išskyrus 6 colių skersmens | — 34 | Kurių vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 6 coliai | 73.19 | | Didelio slėgio hidroelektrinės plieniniai vamzdynai, sutvirtinti arba nesutvirtinti | 73.20 | | Vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) (pavyzdžiui, movos, alkūnės, atlankos) iš geležies arba iš plieno | 73.21 | | Konstrukcijos, sukomplektuotos arba nesukomplektuotos, ir metalinių konstrukcijų dalys, surinktos arba nesurinktos (pavyzdžiui, angarai ir kiti pastatai, tiltai ir tiltų sekcijos, šliuzų vartai, bokštai, ažūriniai stiebai, stogai, stogų konstrukcijų karkasai, durys ir langai bei jų rėmai, durų slenksčiai, langinės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš geležies arba iš plieno; plokštės, strypai, kampuočiai, fasoniniai profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panašūs dirbiniai, paruošti naudoti statybinėse konstrukcijose, iš geležies arba iš plieno | 73.22 | | Rezervuarai, cisternos, bakai ir panašios talpyklos, skirtos bet kokių medžiagų laikymui, kurių talpa didesnė kaip 300 litrų, aptaisytos arba neaptaisytos, su termoizoliacija arba be termoizoliacijos, tačiau be pritvirtintų mechaninių arba šiluminių įrenginių | 73.24 | | Suspaustų dujų cilindrai ir panašios slėgio talpos, iš geležies arba iš plieno | 73.25 | | Suvyta viela, lynai, kabeliai, pintos juostos, kobiniai ir panašūs dirbiniai iš geležies arba iš plieno, išskyrus izoliuotus elektros kabelius (išskyrus pintas juostas iš geležinės arba plieninės vielos) | 73.26 | | Spygliuota viela iš geležies arba iš plieno; išlenkti lankai arba vienguba plokščia viela, spygliuota arba nespygliuota, ir laisvai supinta dviguba viela, tinkama naudoti aptvarams, iš geležies arba iš plieno | 73.27 | | Tinkleliai, audiniai, grotelės, tinklai, aptvarai, sutvirtinantys audiniai ir panašios medžiagos, iš geležinės arba plieninės vielos | 73.28 | | Išplėstinis metalas iš geležies arba iš plieno | 73.29 | | Grandinės ir jų dalys iš geležies arba iš plieno: | — 11 | Pavarų grandinės | — 91 | Grandinių dalys | 73.32 | | Varžtai ir veržlės (įskaitant varžtų galvutes ir veržlių kaklelius), užsriegti (-os) arba įsriegti (-os) arba neužsriegti (-os) ir neįsriegti (-os), taip pat sraigtai (įskaitant įsukamus kablius ir įsukamus žiedus), iš geležies arba iš plieno; kniedės, pleištai, kaiščiai, poveržlės ir spyruoklinės poveržlės | 73.33 | | Adatos, skirtos siūti rankomis (įskaitant siuvinėjimą), adatos kilimų rišimui rankomis ir mezgimo rankomis virbalai ylos, nėrimo vąšeliai ir panašūs dirbiniai, taip pat siuvinėjamosios adatos (stiletai), iš geležies arba plieno, įskaitant ruošinius | 73.36 | | Krosnys (įskaitant krosnis su papildomais centrinio šildymo katilais), krosnys-viryklės, židiniai, viryklės, krosnelės ir kiti patalpų šildymo aparatai, dujų degikliai, plokšti šildytuvai su degikliais, prausimosi boileriai su grotelėmis ir panašūs kaitinimo elementai, neelektriniai buitiniai įtaisai bei jų dalys iš geležies arba iš plieno | 73.37 | | Boileriai (išskyrus vandens garų generavimo boilerius, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 84.01) ir neelektriniai centrinio šildymo radiatoriai ir jų dalys iš geležies arba iš plieno; neelektriniai oro šildytuvai ir karšto oro paskirstymo prietaisai (įskaitant paskirstymo įrenginius, kurie taip pat gali skirstyti gryną arba kondicionuotą orą) su variklio varomais ventiliatoriais arba orapūtėmis ir jų dalys iš geležies arba iš plieno | 73.38 | | Dirbiniai paprastai naudojami buityje, santechnikos įranga vidaus naudojimui, taip pat tokių dirbinių ir įrangos dalys, iš geležies arba plieno | 73.40 | | Kiti geležies arba plieno dirbiniai: | — 10 | Kiti ketaus gaminiai | ex 20 | Kiti geležies arba plieno dirbiniai (išskyrus akmonitalį) | 74.10 | | Suvyta viela, lynai, kabeliai, pintos juostos, kobiniai ir panašūs dirbiniai iš geležies arba iš plieno, išskyrus izoliuotus elektros kabelius | 74.15 | | Varžtai ir veržlės (įskaitant varžtų galvutes ir veržlių kaklelius), užsriegti (-os) arba įsriegti (-os) arba neužsriegti (-os) ir neįsriegti (-os), taip pat sraigtai (įskaitant įsukamus kablius ir įsukamus žiedus), iš vario; kniedės, pleištai, kaiščiai, poveržlės ir spyruoklinės poveržlės, iš vario: | — 10 | Varžtai ir veržlės | — 20 | Sraigtai | 74.19 | | Kiti vario dirbiniai | 75.06 | | Kiti nikelio dirbiniai | 76.01 | | Neapdorotas aliuminis; aliuminio atliekos ir laužas | 76.02 | | Apdorotosios juostos, strypai, kampuočiai ir profiliai iš aliuminio ir aliuminio viela | 76.03 | | Apdorotosios plokštės, lakštai ir juostelės iš aliuminio | 76.04 | | Aliuminio folija (klostyta arba neklostyta, supjaustyta arba nesupjaustyta, perforuota arba neperforuota, padengta arba nepadengta, su atspaudais arba be atspaudų, arba su popieriaus arba kitos sutvirtinančios medžiagos pagrindu arba be pagrindo), kurios storis (išskyrus bet kokį pagrindą) ne didesnis kaip 0-20 mm | 76.06 | | Vamzdžiai ir vamzdeliai ir jų ruošiniai, iš aliuminio; tuščiaviduriai aliuminio strypai | 76.07 | | Vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) (pavyzdžiui, movos, alkūnės, atlankos) iš aliuminio | 76.08 | | Konstrukcijos, ir konstrukcijų dalys, (pavyzdžiui, angarai ir kiti pastatai, tiltai ir tiltų sekcijos, šliuzų vartai, bokštai, ažūriniai stiebai, stogai, stogų konstrukcijų karkasai, durys ir langai bei jų rėmai, durų slenksčiai, langinės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš geležies arba iš plieno; plokštės, strypai, kampuočiai, fasoniniai profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panašūs dirbiniai, paruošti naudoti statybinėse konstrukcijose, iš geležies arba iš aliuminio | 76.09 | | Rezervuarai, cisternos, bakai ir panašios talpyklos, skirtos bet kokių medžiagų laikymui, kurių talpa didesnė kaip 300 litrų, aptaisytos arba neaptaisytos, su termoizoliacija arba be termoizoliacijos, tačiau be pritvirtintų mechaninių arba šiluminių įrenginių | 76.10 | | Statinės, būgnai, skardinės, dėžės ir panašios talpyklos iš aliuminio (įskaitant neišardomas arba išardomas cilindrines talpyklas), naudojamos prekėms gabenti arba pakuoti | 76.11 | | Aliumininės suslėgtų arba suskystintų dujų talpyklos | 76.12 | | Suvyta viela, lynai, kabeliai, pintos juostos ir panašūs dirbiniai iš aliuminio vielos, išskyrus izoliuotus elektros kabelius | 76.13 | | Tinkleliai, audiniai, grotelės, tinklai, aptvarai, sutvirtinantys audiniai ir panašios medžiagos, iš aliuminio vielos | 76.14 | | Išplėstinis metalas iš aliuminio | 76.15 | | Dirbiniai paprastai naudojami buityje, santechnikos įranga vidaus naudojimui, taip pat tokių dirbinių ir įrangos dalys, iš aliuminio | 76.16 | | Kiti aliuminio dirbiniai | 77.01 | | Neapdorotas magnis; magnio atliekos (išskyrus vienodo dydžio drožles) ir laužas | 77.02 | | Apdorotosios juostos, strypai, kampuočiai ir profiliai iš magnio ir magnio viela; apdorotosios plokštės, lakštai ir juostelės iš magnio, magnio folija; vienodo dydžio pjuvenos ir drožlės, milteliai ir dribsniai, iš magnio, vamzdžiai ir vamzdeliai ir jų ruošiniai iš magnio; tuščiaviduriai magnio strypai | 77.03 | | Kiti magnio dirbiniai | 77.04 | | Berilis, neapdorotas arba apdorotas, taip pat berilio dirbiniai | 82.02 | | Nemechaniniai pjūklai ir rankinių arba mechaninių pjūklų pjaunamosios dalys (įskaitant bedantes pjaunamąsias dalis): | — 20 | Juostinių pjūklų juostos | — 30 | Diskinių pjūklų diskai (įskaitant diskinių pjūklų diskus, skirtus frezavimo staklėms) | 82.05 | | Rankinių įtaisų, su varikliu arba be variklio, arba staklių (pavyzdžiui, presavimo,štampavimo, perforavimo, išorinių arba vidinių sriegių sriegimo, gręžimo, tekinimo, pratraukimo, frezavimo, tekinimo arba veržimo) keičiamieji įrankiai, įskaitant metalo tempimo arba išspaudimo (ekstruzijos) štampus (matricas), uolienų arba grunto gręžimo įrankius: | — 20 | Frezavimo staklės | 82.06 | | Staklių arba mechaninių įrenginių peiliai ir pjovimo geležtės | 82.07 | | Įrankių antgaliai ir plokštės, lazdos ir panašūs dirbiniai, skirti įrankių antgaliams, neaptaisyti, iš sukepintų metalų karbidų (pavyzdžiui volframo, molibdeno arba vanadžio karbidai) | 82.09 | | Peiliai su pjovimo geležtėmis, dantytomis arba nedantytomis (įskaitant šakelių pjaustymo arba genėjimo peilius), išskyrus peilius, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 82.06 | 82.10 | | Peilių ašmenys, klasifikuojami pozicijoje Nr. 82.09 | 82.12 | | Žirklės (įskaitant siuvėjų žirkles), taip pat jų ašmenys | 82.13 | | Kiti pjovimo įrankiai (pavyzdžiui, plaukų kirpimo mašinėlės, mėsininkų arba virtuvės kirviai, kapoklės, mėsmalių peiliukai, peiliai popieriui pjaustyti); manikiūro arba pedikiūro rinkiniai ir įrankiai (įskaitant nagų dildeles): | — 10 | Manikiūro arba pedikiūro rinkiniai | 82.14 | | Šaukštai, šakutės, žuvų peiliai, sviesto peiliai, samčiai ir panašūs virtuvės arba stalo įrankiai | 82.15 | | Gaminių, klasifikuojamų pozicijose Nr. 82.09-82.13 arba 82.14 rankenos iš netauriųjų metalų | 83.01 | | Įleidžiamosios ir pakabinamosios spynos (raktinės, kodinės arba elektrinės) ir jų dalys, pagamintos iš netauriųjų metalų; rėminės konstrukcijos su spynomis rankinėms, lagaminams ir panašiems gaminiams ir tokių konstrukcijų dalys, pagamintos iš netauriųjų metalų; visų pirmiau išvardytų dirbinių raktai, užbaigti arba neužbaigti, pagaminti iš netauriųjų metalų | 83.02 | | Netauriųjų metalų jungiamosios detalės (fitingai) ir aptaisai, skirti baldams, durims, laiptams, langams, langinėms, kėbulams, balnams ir pakinktams, lagaminams, dėžėms ir panašiems dirbiniams (įskaitant automatines durų sklendes); netauriųjų metalų skrybėlių kabyklos ir vagiai, gembės ir panašūs netauriųjų metalų gaminiai | 83.03 | | Seifai, šarvuotos ir sutvirtintos vertybių saugyklos, vertybių saugyklų sutvirtinimai ir vertybių saugyklų durys, taip pat netauriųjų metalų dėžės, skirtos pinigams arba dokumentams saugoti | 83.04 | | Bylų dėžės, lentynos, rikiavimo dėžės, popieriaus padėklai, popieriaus stoveliai ir panašūs biuro biuro reikmenys iš netauriųjų metalų, išskyrus biuro baldus, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 94.03 | 83.05 | | Netauriųjų metalų segtuvų aptaisai, skirti byloms arba registravimo knygoms; netauriųjų metalų raštinės sąvaržėlės ir spaustukai, žymėjimo kortelės ir panašūs raštinės reikmenys | 83.06 | | Statulėlės ir kiti dekoratyviniai netauriųjų metalų dirbiniai | 83.07 | | Netauriųjų metalų šviestuvai ir apšvietimo įranga ir jos dalys (išskyrus elektros jungiklius, elektros lempų laikiklius, transporto priemonių elektros lempas, elektros baterijas ir magnetos lempas, taip pat išskyrus gaminius, klasifikuojamus 85 skirsnyje, išskyrus poziciją Nr. 85.22), išskyrus angliakasių lempas, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 83.07.10) | 83.10 | | Karoliukai ir blizgučiai iš netauriųjų metalų | 83.11 | | Neelektriniai netauriųjų metalų varpai ir gongai, ir jų dalys iš netauriųjų metalų | 83.12 | | Fotografijų, paveikslų arba panašūs rėmai, pagaminti iš netauriųjų metalų; veidrodžiai, pagaminti iš netauriųjų metalų | 84.02 | | Pagalbiniai įtaisai ir įrenginiai, skirti naudoti su vandens garų arba kitų garų generavimo katilais (pavyzdžiui, katilo šilumokaičiai, perkaitintuvai, suodžių šalintuvai, dujų šalintuvai); vandens garų arba kitų garų jėgainių kondensatoriai: | — 10 | Katilo šilumokaičiai, oro pašildytuvai | — 20 | Perkaitintuvai, deperkaitintuvai | — 30 | Vandens garų akumuliatoriai ir karščio akumuliatoriai | — 40 | Kiti | 84.03 | | Generatorinių dujų arba vandens dujų generatoriai, su valytuvais arba be jų; acetileno dujų generatoriai ir panašūs vandens proceso dujų generatoriai, su dujų valymo įrenginiais arba be jų | 84.06 | | Stūmokliniai vidaus degimo varikliai (išskyrus orlaivių variklius, klasifikuojamus subpozicijoje 84.06.11 ir pakabinamuosius variklius, klasifikuojamus subpozicijoje 84.06.14) | 84.07 | | Hidrauliniai varikliai ir jėgainės (įskaitant vandens ratus ir vandens turbinas): | | —Vandens turbinos: | — 11 | Pelton tipo | — 12 | Francis tipo | 84.09 | | Varomi mechaniniu būdu plentvoliai | 84.10 | | Siurbliai (įskaitant motorinius siurblius ir turbininius siurblius) skirtus skysčiams, turintys arba neturintys matavimo prietaisus; skysčių keltuvai kaušiniai, grandininiai, sraigtiniai, juostiniai ir panašių rūšių (išskyrus tiekimo siurblius su pritaisytais matavimo prietaisais, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.10.12) | 84.11 | | Oro siurbliai, vakuuminiai siurbliai ir oro arba dujų kompresoriai (įskaitant motorinius ir turbininius siurblius ir kompresorius, taip pat laisvųjų stūmoklių generatorius, skirtus dujų turbinoms), ventiliatoriai, pūtikai ir panašūs dirbiniai | 84.12 | | Oro kondicionavimo įrenginiai, su įmontuotu varikliu varomu ventiliatoriumi ir oro temperatūros bei drėgmės kaitos elementais (išskyrus sveriančias ne daugiau kaip 100 kg, klasifikuojamus subpozicijoje Nr 84.12.10) | 84.13 | | Krosnių, kūrenamų skystuoju kuru, pulverizuotu kietuoju kuru arba dujomis, degikliai; mechaninės kūryklos, mechaninės grotelės, mechaniniai pelenų šalintuvai ir panašūs įtaisai: | — 19 | Kiti krosnių degikliai | — 20 | Mechaninės kūryklos, mechaninės grotelės, mechaniniai pelenų šalintuvai ir panašūs įtaisai | 84.14 | | Neelektrinės pramoninės arba laboratorinės krosnys ir orkaitės | 84.16 | | Kalandravimo mašinos arba kitos valcavimo mašinos, išskyrus skirtas metalui arba stiklui apdoroti, ir šių įrenginių velenai | 84.17 | | Mechaniniai įrenginiai, pramoniniai arba laboratoriniai įrenginiai, kaitinami arba nekaitinami elektra, naudojami medžiagų apdorojimui įvairiais, su temperatūros pokyčiu susijusiais, procesais, pavyzdžiui, šildymo, virimo arba kepimo, skrudinimo arba išdeginimo, distiliacijos, rektifikacijos, sterilizacijos, pasterizacijos, šutinimo vandens garais, džiovinimo, išgarinimo, garinimo, kondensacijos arba šaldymo įrenginiai, išskyrus buitinius įrenginius; neelektriniai pratekančio arba talpykloje laikomo vandens šildytuvai: | | a)Pasterizacijos ir sterilizacijos aparatai ir jų dalys: | — 11 | Pasterizatoriai | — 12 | Strelizatoriai | — 15 | Dalys | | b)Kiti: | ex 29 | Kiti (išskyrus aparatus, skirtus deuterio ir jo darinių gamybai, ir jų sudedamąsias dalis) | — 35 | Dalys | 84.18 | | Centrifugos; skysčių arba dujų filtravimo ir valymo įrenginiai ir aparatai (išskyrus filtravimo piltuvus, pieno koštuvus ir panašius gaminius), skirti (-os) skysčiams arba dujoms: | — 30 | Skysčių filtravimo arba valymo įrenginiai ir aparatai | 84.20 | | Svėrimo įrenginiai (išskyrus svarstykles, kurių jautrumas ne mažesnis kaip 5 cg), įskaitant pagal svėrimo rezultatus veikiančius apskaitos arba kontrolės įrenginius; visų rūšių svėrimo įrenginių svareliai (išskyrus svarelius, skirtus jautrioms svarstyklėms, klasifikuojamoms subpozicijoje Nr. 84.20.31) | 84.21 | | Mechaniniai įrenginiai (rankiniai arba kiti), skirti skysčiams arba milteliams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti; gesintuvai, pripildyti arba nepripildyti; purkštuvai ir panašūs įrenginiai; garosvaidžiai, smėliasvaidžiai ir panašūs svaidymo įrenginiai (išskyrus gesintuvus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.21.24) | 84.22 | | Kėlimo, pernešimo, pakrovimo arba iškrovimo mechaniniai įrenginiai, telferiai ir konvejeriai (pavyzdžiui, liftai, keltuvai, gervės, kranai, kranai-transporteriai, kėlikliai (domkratai), blokai skrysčių, juostiniai konvejeriai ir lynų keliai), nesantys mechanizmai, klasifikuojami pozicijoje Nr. 84.23 (išskyrus mechaninius manipuliatorius, sukurtus radioaktyviųjų medžiagų tvarkymui, klasifikuojamus subpozicijoje ex Nr. 84.22.90 | 84.24 | | Žemės ūkio ir sodininkystės mašinos ir mechaniniai įrenginiai, naudojami dirvai paruošti arba dirbti (pavyzdžiui, plūgai, akėčios, kultivatoriai, trąšų ir sėklų barstytuvai); volai vejoms arba sporto aikštelėms voluoti | 84.25 | | Javapjovės, derliaus nuėmimo ir kuliamosios mašinos, šiaudų arba šieno presai; vejapjovės arba šienapjovės; sijojimo ir panašios sėklų, grūdų arba ankštinių augalų valymo mašinos, taip pat kiaušinių arba kitų žemės ūkio produktų rūšiavimo arba atrankos mašinos ir mechaniniai įrenginiai (išskyrus mechaninius įrenginius, naudojamus duonos grūdų malybos pramonėje, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 84.37) | — 10 | Šienapjovės ir t.t. | — 15 | Vejapjovės su pradalgėmis | — 20 | Derliaus nuėmimo mašinos | — 30 | Kuliamosios | — 35 | Šiaudų ir šieno presai | — 40 | Presai-rinktuvai | — 45 | Žoliapjovės | | — Dalys: | — 92 | Kuliamųjų | 84.30 | | Mašinos, nepriskiriamos jokioms kitoms šio skirsnio pozicijoms, naudojamos šiose maisto arba gėrimų pramonės šakose: kepimas, konditerija, šokolado gamyba, makaronų, raviolių arba panašių javinių maisto produktų gamyba, mėsos, žuvies, vaisių arba daržovių ruošimas (įskaitant mėsmales arba pjaustymo mašinas), cukraus gamyba arba alaus gamyba: | — 60 | Mašinos ir įrengimai, skirti alaus pramonei | 84.31 | | Mašinos ir įrengimai, skirti celiuliozės masės, popieriaus arba kartono gamybai arba apdailai | 84.36 | | Cheminių tekstilės medžiagų išspaudimo (ekstruzijos) mašinos; gamtinių arba cheminių tekstilės pluoštų perdirbimo mašinos; tekstilės verpimo arba sukimo mašinos; tekstilės dubliavimo, sukimo ir lenkimo mašinos (įskaitant ataudų pervijimo mašinas), išskyrus mašinas, skirtas cheminių pluošų išspaudimui (ekstruzijai), naudojant slėgio ir išpurškimo procesus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.36.10, taip pat mašinos, skirtos mušimui, karšimui, plėšymui ir valymui, klasifikuojamos subpozicijoje Nr. 84.36.25) | 84.37 | | Audimo staklės, mezgimo mašinos ir mašinos, skirtos apsuktųjų siūlų, tiulio, nėrinių, siuvinėjimų, aplikacijų gamybai pynimo arba tinklų mezgimo mašinos, skirtos verpalų, skirtų šioms mašimoms, paruošimui, įskaitant ataudimo ir ataudų matavimo mašinas (išskyrus mezgimo mašinas, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.37.21, taip pat mašinas, skirtas tiulio gamybai, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.37.22) | 84.38 | | Pagalbinės mašinos, naudojamos kartu su mašinomis, klasifikuojamomis pozicijoje Nr. 84.37 (pavyzdžiui, nytkėlės mechanizmai, žakardo mašinos, automatinio sustabdymo įtaisai ir šaudyklių pakeitimo mechanizmai); dalys ir pagalbinė įranga, naudojama vien tik arba daugiausia su mašinomis, klasifikuojamomis šioje pozicijoje arba su mašinomis, klasifikuojamomis pozicijoje Nr 84.36 arba 84.37 (pavyzdžiui, verpstės ir sparninės verpstės, karštuvų garnitūrai, šukos, filjerės, šaudyklės, nytelės ir nytys, mezgimo adatos), išskyrus šaudykles, skirtas staklėms, klasifikuojamoms subpozicijoje Nr. 84.38.40 ir metalines nyteles, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.38.60 | 84.43 | | Konverteriai, liejimo kaušai, formadėžės ir liejimo mašinos, naudojamos metalurgijoje arba liejininkystėje: | — 10 | Konverteriai | 84.44 | | Valcavimo staklynai ir jų velenai: | | — Dalys: | — 91 | Valcavimo staklynų velenai: | — 99 | Kiti | 84.45 | | Staklės ir mašinos, skirtos metalų arba metalų karbidų apdirbimui, nesančios mašinomis, klasifikuojamomis pozicijoje Nr. 84.49 arba 84.50 (išskyrus tekinimo automatus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.45.11, šlifavimo stakles, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.45.45, malimo mašinas, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.45.20 ir braižybos mašinas, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.45.85) | 84.47 | | Medienos, kamštienos, kaulo, ebonito (vulkanizuotosios gumos), kietų dirbtinių plastikų arba kitų kietų raižybos medžiagų pjaustymo ir obliavimo staklės, išskyrus stakles klasifikuojamas pozicijoje Nr. 84.49 | 84.50 | | Kietojo litavimo, virimo, pjovimo ir paviršiaus šiluminio apdorojimo prietaisai, veikiantys, naudojant dujas (išskyrus paviršiaus šiluminio apdorojimo prietaisus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.50.20) | 84.56 | | Grunto (žemės), akmenų, rūdų arba kitų mineralinių medžiagų, esančių kietame būvyje (įskaitant miltelius ir pastas), rūšiavimo, sijojimo, atskyrimo, plovimo, trupinimo, malimo, maišymo arba minkymo mechaniniai įrenginiai; kieto mineralinio kuro, minkytų keraminių medžiagų, nesukietėjusių cementų, tinkavimo medžiagų arba kitų miltelių arba pastos pavidalo mineralinių produktų aglomeravimo, formavimo arba liejimo mechaniniai įrenginiai; smėlinių liejimo formų formavimo mašinos: | | b)Kiti: | — 29 | Kiti | | c)Įvairios dalys: | — 99 | Kiti | 84.59 | | Specialias funkcijas atliekančios mašinos ir mechaniniai įrenginiai, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje (išskyrus mašinas, skirtas molio dirbinių gamybai, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.59.10, branduolinius reaktorius, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 84.59.20, mašinas, skirtas cigarų ir cigarečių gaminimui, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.59.32, mašinas, skirtas vynioti ant ričių, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.59.42, mašinas, skirtas šepečių gamybai, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 84.59.43, siurblio tipo tepamieji prietaisai, klasifikuojami subpozicijoje Nr 84.59.45) | 84.60 | | Metalo liejimo formadėžės, skirtos metalo (išskyrus luitadėžes), metalo karbidų, stiklo, mineralinių medžiagų (pavyzdžiui keraminių pastų, betono arba cemento) arba gumos ir dirbtinių plastikų, liejimui | 84.61 | | Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panašūs vamzdynų, kaitrovamzdžių, katilų, rezervuarų, cisternų, bakų ir panašių dirbinių įtaisai, įskaitant slėgio mažinamuosius (redukcinius) ir termostatinius reguliuojamuosius vožtuvus | 84.63 | | Transmisijos velenai, skriejiko velenai, guolių korpusai ir slydimo guoliai, krumpliniai mechanizmai, krumplinės pavaros, rutuliniai ir ritininiai pavarų sraigtai (įskaitant frikcines pavaras ir pavarų dėžes ir kitus greičio keitiklius), smagračiai, skriemuliai ir skrysčių mechanizmai, sankabos ir sankabos velenų movos | 85.01 | | Elektros prekės: generatoriai, varikliai, keitikliai (vieninkariai arba statiniai), transformatoriai, lygintuvai ir lyginimo aparatai, induktoriai (išskyrus elektros galingesnius kaip 100 kVA generatorius, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 85.01.40) | 85.05 | | Rankų darbui skirti įrankiai su įmontuotu elektros varikliu | 85.07 | | Skustuvai, plaukų kirpimo mašinėlės ir kiti plaukų šalinimo įtaisai su įmontuotu elektros varikliu | 85.08 | | Elektros uždegimo arba paleidimo įranga, naudojama vidaus degimo varikliuose (įskaitant uždegimo magnetus, magnetų generatorius, uždegimo rites, uždegimo variklius, uždegimo žvakes ir kaitinimo žvakes); generatoriai ir kartu su jais naudojami išjungikliai (išskyrus išjungiklius, klasifikuojamus subpozicijoje Nr 85.08.10 ir uždegimo žvakes, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 85.08.20) | 85.09 | | Elektriniai apšvietimo arba signalizacijos įrenginiai, stiklų valytuvai ir apsaugos nuo stiklų apšalimo ir aprasojimo įrenginiai, skirti motociklams arba autotransporto priemonėms (išskyrus garso signalus, sirenas ir kitus elektrinius signalizavimo aparatus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 85.09.13) | 85.11 | | Pramoninės arba laboratorinės elektrinės krosnys, orkaitės ir indukcijos arba dielektrinio kaitinimo įranga; elektriniai litavimo minkštuoju arba kietuoju lydmetaliu, suvirinimo mašinos ir aparatai taip pat panašios elektrinės mašinos ir aparatai, skirti pjovimui (išskyrus pramonines arba laboratorines elektrines krosnis, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 85.11.11 ir dalys, klasifikuojamos subpozicijos Nr. 85.11.91) | 85.12 | | Elektriniai tekančiojo arba talpykloje laikomo vandens šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai, elektriniai dirvos šildymo aparatai ir patalpų šildymo aparatai; elektriniai šukuosenų aparatai (pavyzdžiui, plaukų džiovintuvai, plaukų suktuvai, kaitrinės plaukų sukimo žnyplės); elektrinės laidynės; buitiniai elektroterminiai prietaisai; varžiniai elektriniai kaitinimo elementai, išskyrus anglinius: | — 20 | Elektriniai dirvos šildymo aparatai ir patalpų šildymo aparatai ir panašūs gaminiai | — 30 | Elektriniai šukavimo prietaisai | — 50 | Elektroterminiai buitiniai prietaisai | — 91 | Dalys | 85.13 | | Elektriniai laidinės telefonijos arba laidinės telegrafijos aparatai (įskaitant laidinę nešlio srovės sistemos aparatūrą): | — 43 | Laidinė nešlio srovės sistemos aparatūra | 85.14 | | Mikrofonai ir jų stovai; garsiakalbiai;elektriniai garsinio dažnio stiprintuvai: | — 20 | Garsiakalbiai | — 30 | Elektriniai garsinio dažnio stiprintuvai | 85.15 | | Radiotelegrafijos ir radiotelefonijos signalų siųstuvai ir imtuvai; radijo ir televizijos siųstuvai ir imtuvai( įskaitant imtuvus su įmontuotais garso įrašymo ar atkūrimo aparatais) ir televizijos kameros; radionavigaciniai aparatai, radarai ir nuotolinio valdymo radijo bangomis aparatai: | ex 91 | Dalys (išskyrus antenas ir stiprintuvų dalis, dažnių keitiklius ir kitą antenos įrangą ir priedus) | 85.18 | | Pastovieji arba kintamieji elektros kondensatoriai | 85.19 | | Elektros aparatūra, naudojama elektros grandinėms sukurti arba nutraukti, apsaugoti arba elektros grandinėms prijungti arba sujungti (pavyzdžiui, jungikliai, relės, saugikliai, žaibolaižiai, viršįtampių slopintuvai, kištukai, lempų laikikliai ir jungiamosios dėžės); elektros varžai, pastovieji ir kintamieji (įskaitant potenciometrus), išskyrus kaitinamuosius; spausdintinės grandinės; komutatoriai (išskyrus telefono komutatorius) ir programinio valdymo skydai (išskyrus saugiklius, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 86.19.16 ir programinio valdymo skydus klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 85:19.30) | 85.23 | | Izoliuotieji (įskaitant emaliuotuosius arba anoduotuosius) laidai, kabeliai, strypai, juostos ir kiti izoliuotieji elektros laidininkai (įskaitant bendraašius kabelius), su pritvirtintomis jungtimis arba be jų | 85.24 | | Angliniai šepetėliai, lankinių lempų angliukai, baterijų angliukai, angliniai elektrodai ir kiti gaminiai iš anglies, skirti naudoti elektrotechnikoje: | — 10 | Angliniai šepetėliai, skirti elektros prietaisams ir aparatams | — 26 | Kaitinimo aparatų kaitinimo elementai | — 29 | Kiti | 85.28 | | Mašinų arba aparatų elektros įrangos dalys, nesančios dirbiniai, nurodyti ankstesnėse šio skirsnio pozicijose | 86.10 | | Geležinkelių arba tramvajaus kelių įrenginiai ir įtaisai; ne elektriniai mechaniniai įrenginiai, skirti signalizavimui arba kelių, geležinkelių arba kitų transporto priemonių, laivų arba orlaivių eismo valdymui; jų dalys, įtaisai arba įrenginiai | 87.01 | | Traktoriai (išskyrus tuos, kurie klasifikuojami pozicijoje Nr. 87.07), su nuimamais įtaisais, gervėmis arba skriemuliais ar be jų | 87.02 | | Autotransporto priemonės, skirtos asmenų, produktų arba medžiagų pervežimui (įskaitant sportines autotransporto priemones, išskyrus klasifikuojamas pozicijoje Nr. 87.09), išskyrus autotransporto priemones, skirtas asmenų pervežimui, klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 87.02.11 | 87.03 | | Specialiosios paskirties sunkvežimiai ir autofurgonai (tokie kaip techninės pagalbos automobiliai, priešgaisriniai automobiliai, automobiliniai laistytuvai-valytuvai, plūginiai sniego valytuvai,automobiliniai kranai, mobilūs prožektoriai, mobilios dirbtuvės, mobilios radiologijos stotys, išskyrus autotransporto priemones, klasifikuojamas pozicijoje Nr. 87.02 | — 10 | Techninės pagalbos automobiliai | — 20 | Automobiliniai laistytuvai-valytuvai | — 30 | Plūginiai sniego valytuvai | 87.04 | | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų pozicijose Nr. 87.01, 87.02 arba 87.03, važiuoklės su pritvirtintais varikliais | 87.05 | | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų pozicijose Nr. 87.01, 87.02 arba 87.03, kėbulai (įskaitant kabinas) | 87.06 | | Autotransporto priemonių, klasifikuojamų . 87.01, 87.02 arba 87.03 pozicijose,dalys ir priedai | 87.07 | | Mechaniniu būdu varomi vėžimėliai, naudojami gamyklose arba sandėliuose, skirti kroviniams krauti arba vežti (pavyzdžiui, šakiniai krautuvai ir platforminiai krautuvai); traktoriai ir vilkikai, naudojami geležinkelio stočių platformose; išvardytųjų transporto priemonių dalys | 87.09 | | Motociklai, (įskaitant mopedus) ir dviračiai su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų; visų rūšių priekabos | 87.10 | | Pedalinės transporto priemonės (įskaitant transportinius triračius) be variklio: | — 10 | Dviračiai | 87.12 | | Gaminių, klasifikuojamų 87.09, 87.10 arba 87.11 pozicijose, dalys ir priedai: | — 91 | Gaminių, klasifikuojamų 87.09, 87.10 arba 87.11 pozicijose, dalys ir priedai | — 92 | Gaminių, klasifikuojamų pozicijoje Nr. 87.10, dalys ir priedai | 89.01 | | Laivai, valtys ir kiti laivai, neklasifikuojami pozicijose Nr. 89.02, 89.03, 89.04 arba 89.05 | 89.02 | | Vilkikai | 89.05 | | Plaukiojantieji įrenginiai išskyrus laivus (pavyzdžiui, užtvankos, prieplaukos, plūdurai ir navigaciniai ženklai) | 90.04 | | Akiniai, teatriniai žiūronai, apsauginiai (arba akiniai nuo saulės) ir panašūs gaminiai, regėjimo korekcijos, apsauginiai arba kiti akiniai | 90.14 | | Geodezijos (įskaitant fotogrametrinę geodeziją), hidrografijos, okeanografijos, navigacijos, meteorologijos, hidrologijos arba geofizikos instrumentai; kompasai, tolimačiai: | — 40 | Meteorologijos prietaisai ir aparatai | — 91 | Meteorologijos prietaisų ir aparatų dalys | 90.27 | | Apsisukimų skaičiaus skaitikliai, gamybos produktų kiekio skaitikliai, taksometrai, hodometrai, žingsniamačiai ir panašūs prietaisai; spidometrai ir tachometrai, išskyrus klasifikuojamus pozicijoje Nr 90.14); stroboskopai | 90.28 | | Elektriniai matavimo, tikrinimo, analizės ir automatinės kontrolės prietaisai ir aparatai: voltmetrai, potenciometrai, elektrometrai, ampermetrai, galvanometrai, vatmetrai | — 10 | | — 20 | | — 30 | | 91.02 | | Laikrodžiai su laikrodžių mechanizmais (išskyrus laikrodžius, klasifikuojamus 91.03 pozicijoje) | 91.04 | | Kiti laikrodžiai | 92.11 | | Patefonai, diktofonai ir kiti garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, įskaitant elektrofonus ir kasetinius grotuvus, su garso įrašymo ir atkūrimo galvutėmis; televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, magnetiniai (išskyrus patefonus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 92.11.10) | 92.12 | | Patefono įrašai ir kiti garso arba panašūs įrašai, matricos, skirtos įrašų gamybai, gatavi įrašų ruošiniai, juosta, skirta mechaniškam garso įrašymui, gatavos magnetofono juostos, juostelės ir panašūs gaminiai daugiausia naudojami garso arba panašiems įrašams | 92.13 | | Gaminių, klasifikuojamų pozicijoje Nr. 92.11, kitos dalys ir priedai: | — 40 | Garso įrašymo ir atkūrimo galvutės | — 90 | Kiti | 93.04 | | Kiti šaunamieji ginklai, įskaitant raketinius šviesos pistoletus, pistoletus ir revolverius, skirtus šaudyti tuščiais šaudmenimis, lynmečiai ir panašūs dirbiniai | 93.05 | | Kiti ginklai, įskaitant pneumatinius, spyruoklinius ir panašius pistoletus, graižtvinius šautuvus ir šautuvus | 93.06 | | Ginklų dalys, įskaitant šautuvų vamzdžių ruošinius, tačiau išskyrus ginklų, nešiojamų prie per petį, diržo dalių: | — 93 | Sportinių medžioklinių šautuvų dalys | 93.07 | | Bombos, granatos, torpedos, minos, valdomosios raketos ir raketos ir panašūs koviniai ginklai bei jų dalys; šaudmenys ir jų dalys, įskaitant šovinių kamšalus, švininius šratus, paruoštus naudoti šaudmenims: | — 21 | Sportiniai, medžiokliniai šaudmenys | 94.04 | | Čiužinių karkasai; patalynės reikmenys ir panašūs baldų reikmenys (pavyzdžiui, čiužiniai, vatinės antklodės, dygsniuotos pūkinės antklodės, dekoratyvinės pagalvėlės, pufai ir pagalvės), spyruokliniai, kimštiniai, užpildyti bet kuriomis medžiagomis arba pagaminti iš akytos gumos ar iš plastikų, apmušti arba neapmušti | 95.0l | | Apdoroti vėžlių šarvai ir vėžlių šarvų dirbiniai | 95.02 | | Apdorotas perlamutras ir perlamutro dirbiniai | 95.03 | | Apdorotas dramblio kaulas ir dramblio kaulo dirbiniai | 95.04 | | Apdoroti kaulai (išskyrus banginių ūsus) ir kaulų (iškyrus banginių ūsus) dirbiniai | 96.02 | | Kiti šluotos ir šepečiai (įskaitant šepečius, skirtus naudoti kaip mašinų dalys); dažymo voleliai; valytuvai (išskyrus išskyrus valytuvus su guminiu velenėliu) ir plaušinės šluotos: | — 22 | Šepečiai, skirti naudoti tualete ir drabužių šepečiai | 97.01 | | Žaislai su ratukais, pritaikyti vaikams važinėtis (pavyzdžiui dviratukai, triratukai, pedaliniai automobiliukai); vaikiški vežimėliai ir lėlių vežimėliai | 97.02 | | Lėlės | 97.03 | | Kiti žaislai; skirti pramogoms veikiantys modeliai: | — 90 | Kiti | 97.04 | | Pramogų reikmenys, stalo arba kambario žaidimai, skirti suaugusiems arba vaikams (įskaitant biliardo stalus, pinbolo stalus ir stalo teniso reikmenis) | 97.05 | | Karnavaliniai dirbiniai; pramogoms skirti dirbiniai (pavyzdžiui, priemonės, naudojamos triukams rodyti ir pokštams krėsti); Kalėdų eglutės papuošalai ir panašūs dirbiniai, skirti Kalėdų šventėms (pavyzdžiui, dirbtinės Kalėdų eglutės, Kalėdų kojinės, didelės pliauskos, deginamos Kalėdų vakarą, imitacijos, prakartėlės ir jų figūrėlės) | 97.06 | | Gimnastikos arba atletinių sporto šakų prietaisai, aparatai, priedai ir reikmenys, arba skirti kitoms sporto šakoms arba lauko žaidimams (išskyrus gaminius, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 97.04) | 97.07 | | Meškeriojimo kabliukai, meškerykočiai ir kiti meškeriojimo reikmenys, žūklės graibštukai, tinkleliai drugeliams gaudyti paukščių muliažai, naudojami paukščiams vilioti ir panašūs medžioklės arba šaudymo reikmenys (išskyrus meškeriojimo kabliukus, klasifikuojamus subpozicijoje Nr. 97.07.10) | 97.08 | | Karuselės, sūpuoklės, šaudyklos (tirai) ir kita pramogų įranga; keliaujantys cirkai, keliaujantys žvėrynai; keliaujantys teatrai | 98.01 | | Sagos ir sagų formos, spraustukai, rankogalių segtukai, spraustukai, spausteliai ir kniedinės spraustės; šių dirbinių ruošiniai | 98.05 | | Pieštukai (išskyrus pieštukus, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 98.03), pieštukų šerdelės, grifeliai, spalvoti pieštukai ir pastelės, angliniai pieštukai ir piešimo kreidelės, siuvėjų ir bilijardo kreidelės | 4 PRIEDAS dėl Turkijai skirtų specialiųjų pagalbos lėšų naudojimo SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS, nenorėdamos trukdyti Turkijai naudotis specialiosiomis pagalbos lėšomis, SUSITARĖ: 1. Jei Asociacijos susitarimo arba Papildomo protokolo nuostatos trukdo Turkijai naudotis turimomis jos ekonomikai skirtomis specialiosiomis pagalbos lėšomis, Turkijai po to, kai ji praneš apie tai Asociacijos tarybai, suteikiama teisė: a) pagal Papildomo protokolo 20 straipsnio 4 dalį skirti muitų tarifų kvotas prekėms, kurios yra nupirktos pasitelkiant nurodytąsias lėšas, importuoti; b) importuoti prekes, kurios yra laikomos dovanomis pagal Jungtinių Amerikos Valstijų viešosios teisės III antraštinę dalį arba pagal pagalbos maistu programą, jų neapmokestinant; c) apriboti gaminių, kurių kilmės šalys yra valstybės, suteikiančios specialiąją pagalbą, tiekėjams kvietimų dalyvauti konkurse skaičių tais atvejais, kai tokių lėšų naudojimas yra susijęs su gaminių, kurių kilmės šalys yra šios valstybės, importavimu ir kai dalyvavimo paraiškų konkurse tvarką nustato Turkijos arba tų valstybių teisės aktai. 2. Pagal šio priedo nuostatas į Turkiją importuojamų gaminių, neperdirbtų, apdorotų ar perdirbtų, negalima reeksportuoti į Bendriją. 3. Šio priedo nuostatos neturi trukdyti tinkamam Asociacijos veikimui. 4. Baigiantis pereinamajam etapui Asociacijos taryba gali nuspręsti, ar šis priedas turi ir toliau galioti. Tuo tarpu, jei padaromi kokie nors šio priedo straipsnio 1 dalyje nurodytų lėšų arba tvarkos, kurios turi būti laikomasi jas naudojant, pakeitimai arba jei iškyla kokių nors sunkumų, veikiančių jų panaudojimą, Asociacijos taryba, siekdama imtis atitinkamų priemonių, iš naujo įvertina situaciją. 5 PRIEDAS dėl Vokietijos vidaus prekybos ir su tuo susijusių problemų SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS, atsižvelgdamos į dabar esančią padėtį, kilusią dėl Vokietijos padalijimo, SUSITARĖ: 1. Kadangi prekyba tarp Vokietijos teritorijos, kurioje taikoma Vokietijos Federacinės Respublikos konstitucija, ir Vokietijos teritorijos, kurioje ji netaikoma, sudaro Vokietijos vidaus prekybos dalį, Vokietijoje taikant Asociacijos susitarimą arba Papildomą protokolą nereikalaujama, kad būtų padaryti kokie nors šiai prekybai taikomos tvarkos pakeitimai. 2. Kiekviena Susitariančioji Šalis informuoja kitą Susitariančiąją Šalį apie bet kuriuos susitarimus, susijusius su prekyba Vokietijos teritorijoje, kurioje netaikoma Vokietijos Federacinės Respublikos konstitucija, taip pat apie bet kurias įgyvendinimo nuostatas. Abi Susitariančiosios Šalys užtikrina, kad tokių susitarimų įgyvendinimas neprieštarauja Asociacijos principams, ir ypač imasi atitinkamų priemonių, kad nebūtų pakenkta kitos Susitariančiosios Šalies ekonomikai. 3. Susitariančioji Šalis gali imtis atitinkamų priemonių, siekdama užkirsti kelią sunkumams, su kuriais ji susiduria dėl prekybos tarp kitos Susitariančiosios Šalies ir Vokietijos teritorijos, kurioje netaikoma Vokietijos Federacinės Respublikos konstitucija. 6 PRIEDAS dėl žemės ūkio produktams nustatomos tvarkos 1 straipsnis Papildomo protokolo 35 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka yra nustatyta šiuose straipsniuose. I SKYRIUS PALANKESNIŲ SĄLYGŲ SUDARYMAS Į BENDRIJĄ IMPORTUOJAMIEMS PRODUKTAMS 2 straipsnis Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomi muitai, kurių vertė lygi 50 % Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų vertės. BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 07.01 | Daržovės, šviežios arba atšaldytos: E.Paprastieji runkeliai ir Ispanijos artišokaiF.Ankštinės daržovės, gliaudytos arba negliaudytos:ex III.Kiti:Stambiasėklės pupos:Nuo liepos 1 d. iki balandžio 30 d.N.Alyvuogės:I.Neskirtos aliejaus gamybai [1]O.KapariaiS.Saldžiosios paprikosex T.Kiti:Petražolės | 07.03 | Sūryme, sieros vandenyje arba kituose konservuojamuose tirpaluose konservuotos daržovės, tačiau specialiai neparuoštos tiesioginiam vartojimui: A.Alyvuogės:I.Neskirtos aliejaus gamybai [1]B.Kapariai | 08.03 | Figos, šviežios arba džiovintos: A.Šviežios | 08.04 | Vynuogės, šviežios arba džiovintos: A.Šviežios:I.Valgomosios vynuogės:ex a)Nuo lapkričio 1 d. iki liepos 14 d.:Nuo gruodžio 1 d. Iki gruodžio 31 d.Nuo birželio 18 d. iki liepos 14 d.ex b)Nuo liepos 15 d. iki spalio 31 d.:Nuo liepos -15 d. iki liepos 17 d. | 08.05 | Riešutai, išskyrus riešutus, klasifikuojamus pozicijoje Nr. 08.01, švieži arba džiovinti, išgliaudyti arba neišgliaudyti: D.PistacijosE.Pekano riešutaiex F.Kiti:Pignolia riešutai | 08.06 | Obuoliai, kriaušės ir svarainiai, švieži: C.Svarainiai | 08.12 | Vaisiai, džiovinti, išskyrus vaisius, klasifikuojamus pozicijose Nr. 08.01, 08.02, 08.03, 08.04 arba 08.05: A.AbrikosaiB.Persikai, įskaitant nektarinusD.Obuoliai ir kriaušėsE.PapajosF.Vaisių salotos:I.Kurių sudėtyje nėra džiovintų slyvųG.Kiti | 20.01 | Daržovės ir vaisiai, paruošti arba konservuoti actu arba acto rūgštimi, su cukrumi arba be cukraus, kurių sudėtyje yra arba nėra druskos, prieskonių arba garstyčių: ex B.Kiti:Paruošti arba konservuoti actu arba acto rūgštimi, kurių sudėtyje yra arba nėra druskos, prieskonių arba garstyčių, tačiau nėra cukraus, išskyrus dygliuotuosius agurkus (kornišonus) | 20.02 | Daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties: F.Kapariai ir alyvuogėsex H.Kiti, išskyrus morkas ir mišinius [2] | 20.05 | Džemai, vaisių drebučiai (želė), marmeladai, vaisių tyrės ir pastos, gauti virimo būdu, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus C.Kiti:ex III.Nenurodyta:Figų tyrės | 20.06 | Vaisiai, paruošti arba konservuoti kitais būdais, kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar alkoholio arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar alkoholio: A.Riešutai (įskaitant žemės riešutus), skrudinti | 3 straipsnis Toliau išvardyti produktai, kurių kilmės šalis yra Turkija, importuojami į Bendriją jų neapmokestinant muitais ir lygiaverčio poveikio mokėjimais: BMT pozicijos Nr | Aprašymas | 08.04 | Vynuogės, šviežios arba džiovintos B.Džiovintos:I.Tiesiogiai supakuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 15 kg | 4 straipsnis 1. Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomi muitai, kurių vertė lygi 60 % Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų vertės: BMT pozicijos Nr | Aprašymas | ex 08.02 A | Švieži apelsinai | 2. Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomi muitai, kurių vertė lygi 50 % Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų vertės: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | ex. 08.02 B be | Švieži mandarinai ir likeriniai mandarinai (satsumas); klementinos (clementines) tikrieji mandarinai (tangerines) ir kiti panašūs citrusinių hibridai, švieži | 08.02 C | Šviežios citrinos | 3. Referencinių kainų taikymo metu taikomos straipsnio 1 ir 2 dalys su sąlyga, kad Bendrijos vidaus rinkoje iš Turkijos importuojamų citrusinių vaisių kainos, atlikus muitinės formalumus, atsižvelgus į įvairioms citrusinių vaisių klasėms taikomus perskaičiavimo koeficientus bei atskaičius transporto išlaidas ir kitas, išskyrus muitus, importo rinkliavas, yra ne mažesnės, kaip atitinkamo laikotarpio referencinės kainos, taip pat šioms referencinėms kainoms taikomas Bendrasis muitų tarifas ir nustatytas 1.20 apskaitos vienetų už 100 kg kiekį. 4. Straipsnio 3 dalyje nurodytos transporto išlaidos ir kitos, išskyrus muitus, importo rinkliavos yra tokios, kokios yra nustatytos įvežimo kainoms, nurodytoms Reglamente Nr. 23 dėl laipsniško bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo, apskaičiuoti. Tačiau Bendrijai suteikiama teisė apskaičiuoti kiekį, išskaičiuojamą iš straipsnio 3 dalyje nurodytų kitų, išskyrus muitus, importo rinkliavų, tokiu būdu, kad būtų išvengta sunkumų, galinčių kilti dėl to, kad šios rinkliavos įtrauktos į įvežimo kainas, kurios priklauso nuo produktų kilmės. 5. Reglamento Nr. 23 11 straipsnio nuostatos ir toliau taikomos. 6. Jei dėl neįprastų konkurencijos sąlygų iškiltų ar galėtų iškilti grėsmė pagal pirmiau minėtų straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas susikaupusioms lengvatoms, galima surengti Asociacijos tarybos pasitarimus dėl esant tokiai situacijai iškilusių problemų. 5 straipsnis Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomas 3 % vertybinis muitas. Šis muitas sumažinamas iki 2 % praėjus vieneriems metams nuo Papildomo protokolo įsigaliojimo dienos ir iki 1 % – praėjus dvejiems metams nuo tos dienos. Jis panaikinamas baigiantis tretiesiems metams. BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 08.03 | Figos, šviežios arba džiovintos: ex B.Džiovintos:Tiesiogiai supakuotos į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 15 kg | 6 straipsnis Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomas 2,5 % 18700 metrinių tonų metinės Bendrijos nustatytos muitų tarifų kvotos vertybinis muitas: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 08.05 | Riešutai, išskyrus gliaudytus arba negliaudytus: ex F.Kiti:Lazdyno riešutai, klasifikuojami pozicijoje Nr. 08.01, švieži arba džiovinti | 7 straipsnis 1. Bendrija imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad rinkliavos, kuriomis apmokestinamas į Bendriją importuojamas alyvų aliejus, pagal Bendrąjį muitų tarifą klasifikuojamas subpozicijoje Nr. 15.07 A II, visas pagamintas Turkijoje bei atvežtas tiesiai iš tos šalies į Bendriją, išskyrus rafinuotą alyvų aliejų, tai - importo rinkliavos, apskaičiuotos pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB dėl bendro aliejų ir riebalų rinkos organizavimo 13 straipsnio nuostatas ir taikomos importavimo dieną, atėmus 0,5 apskaitos vienetų už 100 kilogramų. 2. Papildomai ir su sąlyga, kad Turkija taiko ypatingąjį importo kainą atspindintį eksporto mokestį, Bendrija sumažina rinkliavų, apskaičiuotų pagal straipsnio 1 dalį, kiekį dydžiu, kuris yra lygus sumokėto, bet neviršijančio 4,5 apskaitos vienetų už 100 kilogramų, mokesčio dydžiui. Abi Susitariančiosios Šalys imasi reikalingų priemonių šiai straipsnio daliai įgyvendinti. 3. Dėl šiame straipsnyje numatytos tvarkos galiojimo Asociacijos taryba gali surengti pasitarimus. 8 straipsnis Toliau išvardyti produktai, kurių kilmės šalis yra Turkija, į Bendriją importuojami neapmokestinti muitais: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 24.01 | Neapdorotas tabakas, tabako atliekos | 9 straipsnis Į Bendriją importuojamiems toliau išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Turkija, taikomi muitai, kurių vertė lygi 25 % Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų vertės. Šie muitai baigiantis antriems metams nuo Papildomo protokolo įsigaliojimo dienos sumažinami iki 10 % Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų vertės. BMT pozicijos Nr | Aprašymas | 01.01 | Gyvi arkliai, asilai, mulai ir arklėnai: veisliniai gyvūnai A.Arkliai:I.Grynaveisliai [3]III.KitiB.AsilaiC.Mulai ir arklėnai: | 01.02 | Gyvi galvijai: A.Naminių veislių:I.Grynaveisliai gyvūnai [3]B.Kiti | 01.03 | Gyvos kiaulės: A.Naminių veislės:I.Grynaveisliai gyvūnai [3]B.Kiti | 02.01 | Gyvūnų, klasifikuojamų pozicijose Nr. 01.01, 01.02, 01.03 arba 01.04 mėsa ir subproduktai, švieži, šaldyti, užšaldyti: A.Mėsa:ex I.Asilų, mulų ir arklėnų, klasifikuojamų pozicijoje 01.01II.Galvijų:b)KitiIII.Kiaulių:b)Kitiex IV.Kiti, išskyrus naminių avių ir ėriukų mėsąB.Subproduktai:I.Skirti farmacinių produktų gamybai [3]II.Kiti:a)Arklių, asilų, mulų ir arklėnųex d)Nenurodyta, išskyrus naminių avių ir ėriukų subproduktus | 02.04 | Kita mėsa ir subproduktai, švieži, šaldyti, užšaldyti | 02.06 | Mėsa ir subproduktai (išskyrus naminių paukščių kepenis), sūdyti, sūryme, vytinti arba rūkyti: C.Kiti:ex II.Nenurodyta, išskyrus naminių avių ir ėriukų mėsą ir subproduktus | 04.05 | Paukščių kiaušiniai ir kiaušinių tryniai, švieži, džiovinti arba kitu būdu konservuoti, saldinti arba nesaldinti A.Kiaušiniai su lukštais, švieži arba konservuoti:II.Kiti kiaušiniaiB.Kiaušiniai be lukštų, kiaušinių tryniai:II.Kiti [3] | 05.04 | Gyvūnų (išskyrus žuvis) žarnos, pūslės ir skrandžiai, sveikos (sveiki) arba jų gabalai | 05.15 | Gyvūninės kilmės produktai, nenurodyti kitoje vietoje, nugaišę gyvūnai, nurodyti 1 arba 3 skirsniuose, netinkami vartoti žmonių maistui ex B.KitiGyvūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje: 1 skirsnyje nurodyti, kritę gyvūnai, netinkami vartoti žmonių maistui | ex 07.05 | Džiovintos ankštinės daržovės, išlukštentos, nuluptos ar nenuluptos, skaldytos ar neskaldytos (išskyrus skirtas sėjai) | 08.01 | Datulės, bananai, ananasai, mangai ir garcinijos, avokadai, gvajavos, kokosai, braziliniai riešutai (bertoletijos) ir anakardžių (cashew) riešutai, švieži arba džiovinti, išgliaudyti arba neišgliaudyti: A.DatulėsD.AvokadaiE.Kokosai, anakardžių (cashew) riešutai:I.Dehidratuotas kokoso riešutų minkštimasII.KitiF.Braziliniai riešutai (bertoletijos)G.Kiti | ex 09.01 | Arbata ir prieskoniai, išskyrus matę (pozicija Nr. 09.03) | 11.03 | Ankštinių daržovių miltai, klasifikuojami pozicijoje Nr 07.05 | 11.04 | Vaisių, klasifikuojamų bet kurioje 8 skirsnio pozicijoje, miltai | 11.08 | Krakmolas; inulinas: B.Inulinas | 12.07 | Augalai ir augalų dalys (įskaitant sėklas ir vaisius) medžių krūmų ir krūmokšnių arba kitų augalų, esančių prekėmis, dažniausiai naudojamomis parfumerijoje, farmacijoje arba kaip insekticidai, fungicidai arba panašiems tikslams, švieži arba džiovinti, supjaustyti arba nesupjaustyti, grūsti arba negrūsti, sumalti į miltelius arba nemalti | 12.08 | Saldžiavaisių pupmedžių vaisiai, švieži arba džiovinti, malti arba nemalti, skaldyti arba neskaldyti, bet galutinai neparuošti; vaisių branduoliai ir kiti augaliniai produktai, daugiausia naudojami žmonių maistui, neklasifikuojami jokioje kitoje pozicijoje | 12.09 | Javų šiaudai ir pelai, neapdoroti, arba kapoti, bet kitu būdu neapdoroti | ex 12.10 | Pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griežčiai, pašariniai šakniavaisiai, šienas, mėlynžiedės liucernos, dobilai, bandvikiai, pašariniai kopūstai, lubinai, vikiai ir panašūs pašariniai produktai, išskyrus žalių pašarų dehidratuotus miltus | ex 15.02 | Ožkų taukai; techniniai taukai (įskaitant premier jus) pagaminti iš šių taukų | 15.03 | Vidinių taukų stearinas, oleostearinas ir techninis stearinas; vidinių taukų aliejus, oleinas ir techninis aliejus, neemulsinti, nesumaišyti ir neapdoroti kitu būdu | ex 16.01 | Dešrelės ir panašūs gaminiai, iš mėsos, subproduktų arba gyvūnų kraujo, išskyrus, tuos, kurių sudėtyje yra kiaulienos, avienos, ėriukų mėsos arba galvijienos arba subproduktų | 16.03 | Mėsos ekstraktai ir mėsos sultys | 18.01 | Kakavos pupelės, sveikos arba skaldytos, žalios arba skrudintos | 18.02 | Kakavos lukštai, iženos, žievės ir atliekos | 22.07 | Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriaušių sidras ir midus) | 23.01 | Mėsos, subproduktų, žuvies, vėžiagyvių arba moliuskų miltai ir rupiniai, netinkantys vartoti žmonių maistui; taukų likučiai A.Mėsos ir subproduktų miltai ir rupiniai; taukų likučiai | 23.02 | Sėlenos, akuotai ir kiti likučiai, granuliuotos formos arba ne, gauti sijojant, malant ar kitaip apdorojant javus ir ankštinius augalus B.Ankštinių daržovių | ex 23.03 | Po alaus arba degtinės darymo susidarančios atliekos; krakmolo gamybos likučiai ir panašios liekanos | 23.06 | Augaliniai produktai skirti naudoti gyvūnų ėdalui, nenurodyti kitoje vietoje: ex A.Gilės ir kaštonai; obuolių arba kitų vaisių išspaudos, išskyrus po vynuogių spaudimo susidarančius likučiusB.Kiti | 23.07 | Saldinti pašarai, kiti produktai, naudojami gyvūnų pašarams: A.žuvų arba jūrų žinduolių maistasC.Nenurodytas | 10 straipsnis Įgyvendindama bendrąją žuvininkystės politiką, Bendrija imasi priemonių, kurios gali būti reikalingos užtikrinant Turkijos eksporto galimybių, bent jau tokių, kokios yra numatytos Laikinojo protokolo 6 straipsnyje, išsaugojimą. Asociacijos taryba išnagrinėja priemones, kurios galėtų praversti gerinant tokias galimybes. 11 straipsnis Asociacijos taryba nustato palankesnių sąlygų, taikomų vynui, kurio kilmės šalis yra Turkija, sudarymą. 12 straipsnis Bendrija imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad rinkliavos, kuriomis apmokestinamos šios Turkijoje pagamintos ir tiesiai iš tos šalies į Bendriją importuojamos prekės, tai – pagal Reglamento Nr. 120/67/EEB dėl bendro grūdų rinkos organizavimo 13 straipsnio nuostatas apskaičiuotos rinkliavos, atėmus 0,5 apskaitos vienetų už metrinę toną: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | 10.01 | Kviečiai ir meslinai (maišyti kviečiai ir ryžiai): B.Kietieji kviečiai | 10.07 | Grikiai, soros ir kanarėlių lesalas (strypainio sėklos) ir grūdinis sorgas; kiti javai: ex D.Kiti:Kanarėlių lesalas (strypainio sėklos) | 13 straipsnis 1. Su sąlyga, jei Turkija taiko ypatingąjį eksporto mokestį, kurį atspindi Turkijoje išaugintų ir tiesiai iš tos šalies į Bendriją įvežamų rugių, klasifikuojamų pagal Bendrąjį muitų tarifą pozicijoje Nr. 10.02, importo kaina, Bendrija sumažina šio produkto importo rinkliavų, apskaičiuotų pagal Reglamento Nr. 120/67/EEB dėl bendro grūdų rinkos organizavimo 13 straipsnį, kiekį dydžiu, kuris yra lygus sumokėto, bet neviršijančio 8 apskaitos vienetų už vieną metrinę toną, mokesčio dydžiui. Abi Susitariančiosios Šalys imasi priemonių, reikalingų šio straipsnio dalies įgyvendinimui užtikrinti. 2. Dėl šiame straipsnyje numatytos tvarkos galiojimo Asociacijos taryba gali surengti pasitarimus. 14 straipsnis Nepažeisdama pagal Reglamento (EEB) Nr. 1059/69, nustatančio prekybos tam tikromis prekėmis, pagamintomis iš perdirbtų žemės ūkio produktų, tvarką, 5 straipsnyje nustatyto kintamo dydžio komponento apmokestinimo, Bendrija imasi visų būtinų priemonių, kad, laikantis šio priedo 9 straipsnyje nurodyto grafiko, būtų laipsniškai sumažintas nustatyto dydžio komponentas, kuriuo apmokestinamos šios į Bendriją importuojamos prekės, kurių kilmės šalis yra Turkija: BMT pozicijos Nr. | Aprašymas | ex 17.04 | Konditerijos gaminiai iš cukraus, neturintys kakavos, išskyrus saldišaknių ekstraktus, kurių sudėtyje esanti sacharozė, sudaro daugiau kaip 10 % masės, tačiau į kurių sudėtį nepridėta kitų medžiagų | 19.01 | Salyklo ekstraktas | 19.02 | Maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, naudojami kūdikių maistui arba dietiniams arba kulinariniams tikslams, kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės | 19.05 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (išpūsti ryžiai, kukurūzų dribsniai ir panašūs gaminiai) | 19.06 | Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai | 19.07 | Duona, džiūvėsiai ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, medaus, kiaušinių, riebalų, sūrio arba vaisių | 19.08 | Pyragai, sausainiai, bandelės ir kiti kepiniai, kurių sudėtyje yra bet koks kiekis kakavos arba kurių sudėtyje nėra kakavos | 21.01 | Chicorée torréfiéeet autres extraits: A.Chicorée torréfiée café:II.autresB.extraits:II.autres | 21.06 | Levures naturelles, préparées: A.Levures naturelles vivantes:II.levures planification | 29.04 | Alcools acyliques: C.Polyalcools:II.MannitolIII.Sorbitol | ex 35.01 | Caséines | 35.05 | Dextrine | 38.12 | Parements préparés similaires: A.Parements préparés:I.à base de matières amylacées | 15 straipsnis Padarius Bendrijos reglamentų dėl šiame priede išvardytų produktų pataisas, Bendrijai suteikiama teisė keisti jiems taikomą šiame priede nustatytą tvarką. Keisdama tokią tvarką Bendrija suteikia importuojamoms prekėms, kurių kilmės šalis yra Turkija, lengvatą, panašią į tą, kokia yra numatyta šiame priede. 16 straipsnis Šio skyriaus taikymo tikslais Asociacijos taryba nustato sąvokos "produktų kilmė" apibrėžimą. II SKYRIUS Į TURKIJĄ IMPORTUOJAMOMS PREKĖMS NUSTATYTA TVARKA 17 straipsnis Savo komercinių importuojamų prekių atžvilgiu Turkija sudaro Bendrijai palankesnes sąlygas, kurios užtikrintų žemės ūkio produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, pakankamą importo didėjimą. [1] Šios subpozicijos įrašui turi būti taikomos kompetentingų institucijų nustatytos sąlygos. [1] Šios subpozicijos įrašui turi būti taikomos kompetentingų institucijų nustatytos sąlygos. [2] Šioje pozicijoje inter alia, klasifikuojami skrudinti dvispalviai raženiai. [3] Šios subpozicijos įrašui turi būti taikomos kompetentingų institucijų nustatytos sąlygos. -------------------------------------------------- Finansinis Protokolas JO DIDENYBĖ BELGŲ KARALIUS, VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, JO PRAKILNYBĖ LIUKSEMBURGO DIDYSIS HERCOGAS, JOS DIDENYBĖ NYDERLANDŲ KARALIENĖ bei EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, ir TURKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS, NORĖDAMI skatinti spartesnę Turkijos ekonomikos plėtrą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarime nustatytus tikslus, SAVO TINKAMAI ĮGALIOTAISIAIS ATSTOVAIS PASKYRĖ: JO DIDENYBĖ BELGŲ KARALIUS: p. Pierre Harmel, užsienio reikalų ministrą; VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Walter Scheel, užsienio reikalų ministrą; PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Maurice Schumann, užsienio reikalų ministrą; ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: p. Mario Pedini, užsienio reikalų ministro pavaduotoją; JO PRAKILNYBĖ LIUKSEMBURGO DIDYSIS HERCOGAS: p. Gaston Thorn, užsienio reikalų ministrą; JOS DIDENYBĖ NYDERLANDŲ KARALIENĖ: p. J.M.A.H. Luns, užsienio reikalų ministrą; EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA: p. Walter Scheel, einantį Europos Bendrijų Tarybos prezidento pareigas; p. Franco Maria Malfatti, Europos Bendrijų Komisijos prezidentą; TURKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTAS: P. Ihsan Sabri Çaglayangíl, užsienio reikalų ministrą; KURIE, tinkamai apsikeitę visais įgaliojimais, SUSITARĖ: 1 straipsnis Būdama Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos narė, Bendrija, dalyvaudama įgyvendinant priemones, skatinančias šalies plėtrą, kaip nustatyta šiame Protokole, prisideda prie Turkijos pastangų šiam tikslui pasiekti. 2 straipsnis 1. Europos investicijų bankui paraiškas dėl finansavimo gali pateikti Turkijos valstybė, jos valdžios institucija, valstybės ar privačios įmonės, kurių būstinė arba verslo buveinė yra Turkijoje. Bankas praneša joms apie tai, kokių imamasi veiksmų dėl jų pateikto prašymo. 2. Investicijų projektams suteikiamas finansavimas, jei jie: a) padeda didinti Turkijos ekonomikos produktyvumą, o ypač skatina siekti geresnės Turkijos ekonomikos infrastruktūros, didesnių žemės ūkio produkcijos mastų, o pramonės ir paslaugų sektoriuose – kad veiktų šiuolaikiškos, veiksmingai valdomos valstybės ar privačios įmonės; b) padeda siekti Asociacijos susitarimo tikslų; c) yra atitinkamą dieną galiojančio Turkijos plėtros plano dalis. 3. Dėl investicijų projektų pasirinkimo laikantis pirmiau išdėstytų nuostatų: a) tik individualūs projektai gali būti finansuojami; b) paprastai investicijų projektai, kuriuos rengiamasi įgyvendinti Turkijos teritorijoje, gali būti finansuojami nepaisant ūkio sektorių, su kuriais jie yra susiję. 4. Ypač atsižvelgiama į projektus, kuriais galima būtų pagerinti Turkijos mokėjimų balansą. 3 straipsnis 1. Patvirtintos paraiškos finansuojamos Europos investicijų banko skiriamomis paskolomis, remiantis jam Bendrijos valstybių narių suteiktais įgaliojimais. 2. Šios paskolos gali būti suteikiamos neviršijant bendros 195 mln. apskaitos vienetų sumos; jos skiriamos laikotarpio, kuris baigsis 1976 m. gegužės 23 d., metu. Baigiantis tam laikotarpiui nesumokėtas likutis pagal šio Protokolo nuostatas yra tol naudojamas, kol bus visiškai sunaudotas. 3. Kiekvienais metais skiriamos paskolų lėšos yra kuo tolygiau paskirstomos viso laikotarpio, kurio metu galioja šis Protokolas, metu. Tačiau pirmoje šio laikotarpio pusėje gali būti skiriamos santykinai didelės sumos, neperžengiant prideramų ribų. 4. Prie straipsnio 2 dalyje nurodytos sumos pridedama neišmokėtų paskolų, skirtų pagal pirmąjį Finansinį protokolą, bet atšauktų neatlikus visos ar dalies atitinkamų mokėjimų, dalis. 4 straipsnis 1. Paraiškų dėl finansavimo, kurias pateikia ne Turkijos Vyriausybė, negalima patvirtinti šiai Vyriausybei nedavus sutikimo. 2. Tuo atveju, jei paskola yra suteikiama įmonei ar valdžios institucijai, o ne Turkijos valstybei, tai paskolai suteikiama Turkijos valstybės garantija. 3. Įmonėms, kurių visas rizikos kapitalas ar jo dalis yra kilęs iš Bendrijos šalių, suteikiama galimybė pasinaudoti šiame Protokole numatytu finansavimu tokiomis pat sąlygomis, kokiomis juo naudojasi Turkijos kapitalo įmonės. 5 straipsnis 1. Paskolos suteikiamos remiantis jų finansuojamų projektų ekonominiais požymiais. 2. Paskolos, ypač skirtos finansuoti kapitalo investicijų projektams, kurių duodamas pelnas yra netiesioginis arba ilgalaikis, gali būti suteikiamos daugiausia trisdešimčiai metų ir jų galima negrąžinti iki aštuonerių metų. Tokių paskolų palūkanų norma turi būti ne mažesnė kaip 2,5 % per metus. 3. Paskolos, skirtos projektams, rodantiems normaliojo pelno gavimo požymius, finansuoti, sudarančios ne mažiau kaip 30 % Turkijai per metus skirtų paskolų sumos, gali būti suteiktos tokiomis sąlygomis: a) jei yra Banko nustatytas paskolų terminas ir laikotarpis, kurio metu nereikia grąžinti paskolos, atsižvelgiant į straipsnio 2 dalyje nustatytas ribas, tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos Turkijai išduoti paskolas; b) esant ne mažesnei kaip 4,5 % palūkanų normai per metus. 4. Ankstesnėje straipsnio dalyje nurodytos paskolos gali būti suteikiamos tarpininkaujant atitinkamoms Turkijos įstaigoms. Bankas iš anksto patvirtina, kokie projektai turi būti finansuojami per šias įstaigas, taip pat tai, kokiomis sąlygomis suinteresuotoji įstaiga ar įstaigos gali suteikti įmonėms gavėjoms banko paskolas. 5. Paskolas gavusių įmonių mokėjimai, kurie įstaigoms tarpininkėms nėra būtini tuojau pat banko paskoloms grąžinti, atliekami į specialiąją sąskaitą; bankas patvirtina tai, kaip šios sumos bus panaudotos. 6 straipsnis 1. Visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie yra Turkijos arba Bendrijos valstybių narių piliečiai, gali vienodomis sąlygomis dalyvauti su projektais, kuriems įgyvendinti suteiktos paskolos, susijusiuose paraiškų konkursuose, kvietimuose dalyvauti konkurse bei sudarant sandorius ir sutartis. 2. Paskolos gali būti panaudotos importo ar vidaus išlaidoms padengti, jei tos išlaidos yra būtinos įgyvendinant patvirtintus kapitalo investicijų projektus, įskaitant planavimo, konsultavimosi su inžinieriais paslaugų ir techninės pagalbos išlaidas. 3. Bankas užtikrina, kad lėšos panaudojamos kaip galima racionaliau, laikantis Asociacijos susitarimo tikslų. 7 straipsnis Turkija viso paskolos termino metu suteikia galimybę paskolos gavėjams naudotis valiuta, reikalinga palūkanoms ir komisiniams mokesčiams sumokėti, taip pat kapitalui grąžinti. 8 straipsnis Tam tikriems projektams pagal šį Protokolą įgyvendinti reikalingos įmokos gali būti sumokėtos dalyvaujant finansavimo operacijose – tai pasakytina ypač apie trečiąsias šalis, tarptautines finansų organizacijas arba kredito ir plėtros institucijas bei Turkijos arba Bendrijos valstybių narių įstaigas. 9 straipsnis 1. Bendrija, kol galioja šis Protokolas, išnagrinėja galimybę papildyti 3 straipsnyje nurodytų paskolų sumą Europos investicijų banko suteiktomis pagal rinkos sąlygas iš savo išteklių skirtomis paskolomis, kurių bendra suma gali iš viso sudaryti 25 mln. apskaitos vienetų. 2. Šios paskolos būtų naudojamos normaliojo pelno davimo požymius rodantiems projektams, kuriuos įgyvendinti rengiasi privačios įmonės Turkijoje, finansuoti. 3. Šioms paskoloms taikomas Europos investicijų banko statutas ir šio Protokolo 4, 7, ir 8 straipsniai. 10 straipsnis Susitariančiosios Šalys, likus metams iki šio Protokolo galiojimo pabaigos, apsvarsto, kurias jo su finansine pagalba susijusias nuostatas galima būtų patvirtinti kitam laikotarpiui. 11 straipsnis Šis Protokolas pridedamas prie Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo. 12 straipsnis 1. Šį Protokolą pasirašiusios valstybės jį ratifikuoja vadovaudamosi savo atitinkamais konstituciniais reikalavimais, o dėl Bendrijos, tai pagal Bendrijos steigimo sutartį priimtu Tarybos sprendimu jis tampa privalomas ir apie jį pranešama Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos asociacijos steigimo susitarimo Susitariančiosioms Šalims. Pirmiau minėtais ratifikavimo dokumentais ir pranešimo apie užbaigimą aktu pasikeičiama Briuselyje. 2. Šis Protokolas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai apsikeičiama ratifikavimo dokumentais ir straipsnio 1 dalyje nurodytu pranešimo apie užbaigimą aktu. 13 straipsnis Šis Protokolas sudarytas dviem egzemplioriais italų, olandų, prancūzų, turkų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Tai patvirtindami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Finansinį protokolą. Priimta tūkstantis devyni šimtai septyniasdešimtųjų metų lapkričio dvidešimt trečią dieną Briuselyje. Jo didenybės belgų karaliaus vardu, Pierre Harmel Vokietijos Federacinės Respublikos prezidento vardu, Walter Scheel Prancūzijos Respublikos prezidento vardu, Maurice Schumann Italijos Respublikos prezidento vardu, Mario Pedini Jo prakilnybės Liuksemburgo didžiojo hercogo vardu, Gaston Thorn Jos didenybės Nyderlandų karalienės vardu, J.M.A.H. Luns Europos Bendrijų Tarybos vardu, Walter Scheel Franco Maria Malfatti; Turkijos Respublikos prezidento vardu, Ihsan Sabri Çaglayangíl -------------------------------------------------- Baigiamasis aktas JO DIDENYBĖS BELGŲ KARALIAUS, VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS PREZIDENTO, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTO, ITALIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTO, JO PRAKILNYBĖS LIUKSEMBURGO DIDŽIOJO HERCOGO, JOS DIDENYBĖS NYDERLANDŲ KARALIENĖS, bei EUROPOS BENDRIJŲ TARYBOS, ir TURKIJOS RESPUBLIKOS PREZIDENTO, TINKAMAI ĮGALIOTI ASMENYS, Tūkstantis devyni šimtai septyniasdešimtųjų metų lapkričio dvidešimt trečią dieną susirinkę Briuselyje, kad pasirašytų: - Papildomą protokolą, prie kurio pridėti šeši priedai, - Finansinį protokolą, ir - Susitarimą dėl Europos anglių ir plieno bendrijos kompetencijai priklausančių produktų, prie kurio pridedamas priedas, priėmė šias Susitariančiųjų Šalių sudarytas su Papildomu protokolu susijusias jungtines deklaracijas: 1. Jungtinę deklaraciją dėl muitų ir mokesčių skaičiavimo 2. Jungtinę deklaraciją dėl 12 straipsnio 2 dalies 3. Jungtinę deklaraciją dėl 17 straipsnio 1 dalies ir 18 straipsnio 1 dalies 4. Jungtinę deklaraciją dėl 25 straipsnio 4 dalies 5. Jungtinę deklaraciją dėl 27 straipsnio 2 dalies 6. Jungtinę deklaraciją dėl 34 straipsnio 7. Jungtinę deklaraciją dėl 2 ir 6 prieduose išvardytų Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų Jie taip pat priėmė šias aiškinamąsias deklaracijas: - Aiškinamąją deklaraciją dėl Papildomo protokolo 25 straipsnio, - Aiškinamąją deklaraciją dėl Finansinio protokolo 3 straipsnyje minėto apskaitos vieneto vertės. Be to, jie atkreipė dėmesį į šias Vokietijos Federacinės Respublikos Vyriausybės deklaracijas dėl Susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos kompetencijai priklausančių produktų: 1. Deklaraciją dėl sąvokos "Vokietijos pilietis" apibrėžimo 2. Deklaraciją dėl Susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos kompetencijai priklausančių produktų taikymo Berlynui. Šios deklaracijos yra pridedamos prie šio Baigiamojo akto. Tinkamai įgalioti asmenys susitarė, kad prie šio Baigiamojo akto pridedamoms deklaracijoms taikoma bet kokia vidaus tvarka, kuri gali būti būtina jų galiojimui užtikrinti. Tai patvirtindami toliau nurodyti Susitariančiųjų Šalių tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Baigiamąjį aktą. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diese Schlußakte gesetzt. En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent acte final. In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente atto finale. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Slotakte hebben gesteld. Bunun belgesi olarak, asagida adlari yazili tam yetkili temsilciler bu Son Senedin imzalarini atmislardir. Geschehen zu Brüssel am dreiundzwanzigsten November neunzehnhundertsiebzig.Fait à Bruxelles, le vingt-trois novembre mil neuf cent soixante-dix.Fatto a Bruxelles, addinoventitré novembre millenovecentosettanta.Gedaan te Brussel, de drieėntwintigste november negentienhonderdzeventig. Brüksel'de, yirmi üíKasim bin dokuz yüz yetmis gününde yapilmistir. Pour Sa Majesté le Roi des Belges, Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen, Pierre Harmel Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland, Walter Scheel Pour le Président de la République française, Maurice Schumann Per il Presidente della Repubblica italiana, Mario Pedini Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg, Gaston Thorn Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden, J.m.a.h. Luns In Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften, Pour le Conseil des Communautés européennes, Per il Consiglio delle Comunità europee, Voor de Raad der Europese Gemeeschappen, Walter Schell Franco Maria Malfatti Türkiye Cumhurbaskani adina, Ihsan Sabri Çaglayangíl -------------------------------------------------- PRIEDAS SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ JUNGTINĖ DEKLARACIJA DĖL PAPILDOMO PROTOKOLO 1. Jungtinė deklaracija dėl muitų ir mokesčių skaičiavimo Susitariančiosios Šalys susitaria, kad muitai ir lygiaverčio poveikio mokėjimai, skaičiuojami pagal Papildomo protokolo taisykles, yra apvalinami iki dešimtainės trupmenos pirmojo taško. 2. Jungtinė deklaracija dėl 12 straipsnio 2 dalies Susitariančiosios Šalys susitaria, kad prekės, kurios jau yra muitinės sandėlyje arba yra vežamos eksportuoti, arba dėl kurių buvo tvirtai sudaryta pardavimo sutartis tuo metu, kai Turkija pagal Papildomo protokolo 12 straipsnio 2 dalį pranešė Asociacijos tarybai, apmokestinamos muitais, taikomais prieš Turkijai pagal šį straipsnį imantis priemonių. 3. Jungtinė deklaracija dėl 17 straipsnio 1 dalis ir 18 straipsnio 1 dalies Papildomo protokolo 17 straipsnio 1 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodyti Bendrojo muitų tarifo nustatyti muitai yra Bendrojo muitų tarifo nustatyti muitai, kurie realiai taikomi Turkijos muitų tarifo ir Bendrojo muitų tarifo derinimo metu. 4. Jungtinė deklaracija dėl 25 straipsnio 4 dalies Susitariančiosios Šalys pareiškia, kad, skaičiuodamos bendrą visų kvotų, kurios pagal Papildomo protokolo 25 straipsnio 4 dalį turi būti reguliariai didinamos 10 %, vertę neatsižvelgia į Turkijos toje straipsnio dalyje nurodytų laikotarpių metu liberalizuotų importuojamų prekių vertę. 5. Jungtinė deklaracija dėl 27 straipsnio 2 dalies Susitariančiosios Šalys pareiškia, kad Papildomo protokolo 27 straipsnio 2 dalies nuostatos taip pat taikomos ir spalvotiesiems metalams. 6. Jungtinė deklaracija dėl 34 straipsnio Susitariančiosios Šalys susitaria, kad parengiamasis darbas dėl Asociacijos tarybos turimų užrašyti gautų duomenų pagal Papildomo protokolo 34 straipsnį gali prasidėti likus vieneriems metams iki dvidešimt dvejų metų laikotarpio pasibaigimo dienos. 7. Jungtinė deklaracija dėl 2 ir 6 prieduose išvardytų Bendrojo muitų tarifo nustatytų muitų 2 ir 6 prieduose nurodyti Bendrojo muitų tarifo nustatyti muitai – tai Bendrojo muitų tarifo nustatyti muitai, kurie yra iš tikrųjų taikomi tuo metu GATTO's siejamų Susitariančiųjų Šalių atžvilgiu. -------------------------------------------------- Aiškinamosios deklaracijos Aiškinamoji deklaracija dėl Papildomo protokolo 25 straipsnio Susitarta, jog nelaikoma, kad prekių įvežimas, finansuojamas: a) su specifiniais investicijų projektais susijusiomis specialiosiomis pagalbos lėšomis; b) nepaskirstant užsienio valiutos; c) pagal įstatymą dėl užsienio kapitalo investicijų skatinimo, yra atliekamas naudojant Bendrijos labui pagal Papildomo protokolo 25 straipsnį, ypač jo 4 ir 5 dalis, skirtas kvotas. Aiškinamoji deklaracija dėl apskaitos vieneto vertės, paaiškinanti Finansinio protokolo 3 straipsnį Susitariančiosios Šalys pareiškia, kad: 1. Apskaitos vieneto vertė, vartojama Finansinio protokolo 3 straipsnyje nurodytam kiekiui išreikšti, yra 0,88867088 gramo aukštos prabos aukso. 2. Bendrijos valstybės narės valiutos ir straipsnio 1 dalyje apibrėžto apskaitos vieneto paritetas yra santykis tarp apskaitos vienete esančio aukštos prabos aukso svorio ir aukštos prabos aukso svorio, atitinkančio tos valiutos nominaliąją vertę, apie kurią pranešta Tarptautiniam valiutos fondui. Jei nėra pranešta apie nominaliąją vertę arba jeigu einamiesiems mokėjimams yra taikomi valiutų keitimo kursai, besiskiriantys nuo nominaliosios vertės, marža, viršijančia Tarptautinio valiutos fondo leistiną maržą, apskaičiuojamas valiutos paritetą atitinkantis aukštos prabos aukso svoris remiantis valiutos, tiesiogiai ar netiesiogiai išreikštos ir konvertuojamos į auksą, keitimo kursu, valstybėje narėje taikomu einamiesiems mokėjimams skaičiavimo dieną atlikti ir remiantis Tarptautiniam valiutos fondui pranešta tos konvertuojamos valiutos nominaliąja verte. 3. Straipsnio 1 dalyje apibrėžtas apskaitos vienetas lieka nepakitęs viso Finansinio protokolo galiojimo metu. Tačiau, jei prieš pasibaigiant tam laikotarpiui, Tarptautinis valiutos fondas, remdamasis savo Statuto 7 skirsnio 4 straipsniu, nusprendžia padaryti vienodą proporcingą visų valiutų nominaliosios vertės pakeitimą lygindamas su auksu, apskaitos vieneto aukštos prabos aukso svoris keičiasi pagal atvirkštinę tam pasikeitimui proporciją. Jei viena ar daugiau valstybių narių netaiko Tarptautinio valiutos fondo priimto sprendimo, kaip nurodyta ankstesniame papunktyje, apskaitos vieneto aukštos prabos aukso svoris keičiasi pagal Tarptautinio valiutos fondo spendimu nurodytą pasikeitimui atvirkštinę proporciją. Tačiau Europos Bendrijų Taryba išnagrinėja tokią susidariusią situaciją ir, gavusi Komisijos pasiūlymą bei Pinigų komiteto nuomonę, kvalifikuotos daugumos sprendimu imasi būtinų priemonių. VOKIETIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS DEKLARACIJOS DĖL SUSITARIMO, SUSIJUSIO SU EUROPOS ANGLIŲ IR PLIENO BENDRIJOS KOMPETENCIJAI PRIKLAUSANČIŲ PRODUKTŲ 1. Deklaracija dėl sąvokos "Vokietijos pilietis" apibrėžimo Visi vokiečiai, kaip apibrėžta Vokietijos Federacinės Respublikos konstitucijoje, yra laikomi Vokietijos Federacinės Respublikos piliečiais. 2. Deklaracija dėl Susitarimo dėl Europos anglių ir plieno bendrijos kompetencijai priklausančių produktų taikymo Berlynui Susitarimas dėl Europos anglių ir plieno bendrijos kompetencijai priklausančių produktų vienodai taikomas Berlyno žemei, nebent Vokietijos Federacinės Respublikos Vyriausybė per tris mėnesius kitoms Susitariančiosioms Šalims paskelbia kitaip. --------------------------------------------------