EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D0476
Commission Decision (EU) 2021/476 of 16 March 2021 establishing the EU Ecolabel criteria for hard covering products (notified under document C (2021) 1579) (Text with EEA relevance)
Komisijos sprendimas (ES) 2021/476 2021 m. kovo 16 d. kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijai (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 1579) (Tekstas svarbus EEE)
Komisijos sprendimas (ES) 2021/476 2021 m. kovo 16 d. kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijai (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 1579) (Tekstas svarbus EEE)
C/2021/1579
OL L 99, 2021 3 22, p. 37–74
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repeal | 32009D0607 | 22/03/2021 | |||
Implicit repeal | 32013D0295 | dalinis panaikinimas | straipsnis 12 | 22/03/2021 | |
Implicit repeal | 32017D2076 | 22/03/2021 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32021D0476R(01) | (SV) |
2021 3 22 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 99/37 |
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/476
2021 m. kovo 16 d.
kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijai
(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 1579)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,
pasikonsultavusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,
kadangi:
(1) |
pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas tokiems gaminiams, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai; |
(2) |
Reglamente (EB) Nr. 66/2010 numatyta, kad kiekvienai gaminių grupei turi būti nustatyti konkretūs ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai; |
(3) |
Komisijos sprendimu 2009/607/EB (2) nustatyti gaminių grupei „kietosios dangos“ taikytini kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai. Komisijos sprendimu (ES) 2017/2076 (3) tų kriterijų ir reikalavimų galiojimas pratęstas iki 2021 m. birželio 30 d.; |
(4) |
siekiant labiau atsižvelgti į geriausią šios išplėstos gaminių grupės rinkos praktiką ir į laikotarpio naujoves, tikslinga kietosios dangos gaminiams nustatyti naują kriterijų rinkinį; |
(5) |
ES ekologinio ženklo tinkamumo patikros, per kurią peržiūrėtas Reglamento (EB) Nr. 66/2010 įgyvendinimas, 2017 m. birželio 30 d. ataskaitoje (4) padaryta išvada, kad reikia laikytis strategiškesnio požiūrio į ES ekologinį ženklą, be kita ko, kai tikslinga, sujungti labai susijusių gaminių grupes; |
(6) |
vadovaujantis ta išvada ir pasikonsultavus su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba (ESEŽV), tikslinga peržiūrėti gaminių grupei „kietosios dangos“ taikomus kriterijus ir išplėsti jos aprėptį įtraukiant į ją kitus gaminius, kurie naudojami panašiais pirminiais tikslais, yra pagaminti iš tų pačių medžiagų ir kuriais yra susidomėjimas rinkoje; |
(7) |
2020 m. kovo 11 d. priimtame naujajame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos (5), nustatyta, kad į ES ekologinio ženklo kriterijus bus sistemingiau įtraukiami reikalavimai dėl patvarumo, perdirbamumo ir perdirbtosios medžiagos dalies; |
(8) |
didelė gamtinio akmens ir surenkamojo betono gaminių gamybos poveikio aplinkai dalis yra susijusi su konkrečiais tiekimo grandinės subjektais, kurie šiuo metu turi mažai tiesioginių paskatų laikytis ES ekologinio ženklo kriterijų arba visai jų neturi. Pasikonsultavus su ESEŽV, tikslinga leisti ES ekologinį ženklą taip pat suteikti įmonėms skirtiems tarpiniams gaminiams gamtinio akmens sektoriuje (t. y. karjeruose gaminamiems skaldyto akmens blokams) ir surenkamųjų betono gaminių sektoriuje (t. y. krosnyse gaminamiems hidrauliniams rišikliams ar pakaitiniam cementui). Tai taip pat sudarys palankesnes sąlygas kompetentingoms institucijoms atlikti vertinimą ir patikrą tais atvejais, kai tokie tarpiniai gaminiai parduodami ES ekologinio ženklo licencijos turėtojams; |
(9) |
pasikonsultavus su ESEŽV, tikslinga nustatyti privalomuosius ir neprivalomuosius kriterijų reikalavimus, taip pat vertinimo taškų sistemą. Taškai gali būti skiriami už neprivalomųjų kriterijų laikymąsi arba atsižvelgiant į tai, kiek pareiškėjas pranoksta tam tikrus privalomuosius reikalavimus. Kad gaminiui būtų suteiktas ES ekologinis ženklas, jis turi ne tik atitikti visus privalomuosius reikalavimus, bet ir surinkti bendrą mažiausią taškų skaičių; |
(10) |
vertinimo taškų sistema suteikia daugiau lankstumo ES ekologinį ženklą gauti aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu geriausiems kietosios dangos gaminiams rinkoje, sudaro sąlygas suteikti didesnį lyginamąjį svorį tiems kriterijams, kurie susiję su didžiausiu gaminio poveikiu aplinkai, taip pat padeda skatinti ir vertinti nuolatinę licencijos turėtojų pažangą aplinkosaugos srityje; |
(11) |
ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijais visų pirma siekiama populiarinti gaminius, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai, yra gaminami taikant procesus, kurių metu medžiagos ir energija naudojami efektyviai, į orą išmetama mažiau teršalų ir suvartojama mažiau vandens. Atsižvelgiant į pastangas neutralizuoti poveikį klimatui ir sumažinti Sąjungos pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro, nustatytos degimo procesų metu išmetamo CO2 kiekio ribos, o skiriant taškų skatinama naudoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją ir apskaičiuoti anglies pėdsaką. Siekiant pereiti prie labiau žiedinės ekonomikos modelio, kriterijais nustatomi privalomieji reikalavimai panaudoti gamybos proceso atliekas, o atitinkamais atvejais skatinama į gaminių sudėtį įtraukti perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų; |
(12) |
atsižvelgiant į gaminių grupės inovacijų ciklą, naujieji ES ekologinio ženklo suteikimo gaminių grupei kriterijai ir su jais susiję vertinimo ir bei patikros reikalavimai turėtų galioti iki 2028 m. gruodžio 31 d.; |
(13) |
siekiant teisinio tikrumo, Sprendimas 2009/607/EB turėtų būti panaikintas; |
(14) |
gamintojams, kurių gaminiams pagal Sprendime 2009/607/EB nustatytus kriterijus suteiktas kietųjų dangų ES ekologinis ženklas, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį ir taip suteikti jiems pakankamai laiko pritaikyti savo gaminius, kad šie atitiktų naujuosius kriterijus ir reikalavimus. Be to, gamintojams turėtų būti leidžiama tam tikrą laiką po šio sprendimo priėmimo teikti paraiškas remiantis arba Sprendimu 2009/607/EB nustatytais kriterijais, arba šiuo sprendimu nustatytais naujaisiais kriterijais. ES ekologinio ženklo licencijas, išduotas pagal senajame sprendime nustatytus kriterijus, galima naudoti 12 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo datos; |
(15) |
šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Gaminių grupę „kietosios dangos gaminiai“ sudaro grindų plytelių, sienų plytelių, čerpių, blokų, plokščių, sienelių, grindinio blokų, apvadų, stalviršių, vonios kambario stalviršių ir virtuvės stalviršių gaminiai, skirti naudoti viduje arba lauke.
2. Gaminių grupei „kietosios dangos gaminiai“ nepriklauso:
a) |
ugniai atspari keramika, techninė keramika, moliniai vamzdžiai, keraminiai stalo reikmenys, keraminiai dekoratyviniai reikmenys arba keraminiai santechnikos gaminiai; |
b) |
mūro gaminiai, apibrėžti EN 771 serijos standartuose; |
c) |
dengiamosios ir jungiamosios keraminės čerpės, apibrėžtos EN 1304; |
d) |
armuotieji surenkamieji betono gaminiai; |
e) |
pagalbiniai gaminiai, susiję su kietosios dangos gaminių montavimu ir tvirtinimu, pvz., glaistai, klijai, mechaninės tvirtinimo detalės ir pagrindo medžiagos. |
3. Kietosios dangos gaminiai turi būti pagaminti iš vienos iš šių medžiagų:
a) |
gamtinio akmens (kitaip vadinamo skaldyto akmens); |
b) |
naudojant dervos rišiklius pagaminto aglomeruotojo akmens; |
c) |
keramikos arba degto molio; |
d) |
naudojant hidraulinius rišiklius ar pakaitinį cementą pagamintų surenkamųjų betono gaminių arba suslėgtos žemės blokelių. |
2 straipsnis
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1) |
aglomeruotasis akmuo – pramoninis gaminys, pagamintas iš įvairaus stambumo ir pobūdžio užpildo (dažniausiai iš gamtinio akmens) mišinio, kartais sumaišyto su kitomis suderinamomis medžiagomis, priedais ir dervos rišikliu; |
2) |
pakaitinis cementas – bet koks cementas, neatitinkantis standarte EN 197-1 (6) nustatytų įprastiniams cementams taikomų sudėties reikalavimų, įskaitant cementą su labai nedideliu portlandcemenčio klinkerio kiekiu, taip pat šarmais aktyvuotus cementus ir geopolimerus, kurių sudėtyje portlandcemenčio klinkerio gali visai nebūti; |
3) |
keramika – molio ar kitų nemetalinių neorganinių medžiagų pagrindu pagaminta medžiaga, kuriai būdingas savybes – didelį stiprį, atsparumą dilimui, ilgalaikiškumą, cheminį inertiškumą, netoksiškumą ir atsparumą kaitrai bei ugniai – lemia degimo operacijos metu krosnyje vykstantis pagal laiko ir temperatūros parametrus kruopščiai ir optimaliai sureguliuotas virsmo procesas; |
4) |
suslėgtos žemės blokelis – pastovių ir patikrintų charakteristikų gaminys, gaunamas statiškai arba dinamiškai suslėgus drėgną žemę ir po to iškart išėmus ją iš formos, kurio (tiek drėgno, tiek sauso) rišlumą lemia žemės medžiagoje esanti molio frakcija ir kurį galima sustiprinti naudojant priedus; |
5) |
degtas molis – medžiaga, daugiausia gaminama iš molio ar kitų molingų medžiagų formuojant (ekstruzijos ir (arba) presavimo būdu), džiovinant ir degant paruoštą molį su priedais arba be jų; |
6) |
grindų plytelė – plokščia, paprastai kvadrato ar stačiakampio formos standartinių matmenų plytelė, kuri gali būti formuojama ekstruzijos ar tiesioginio presavimo būdu arba išpjaunama iš plokštės pagal reikiamą dydį ir kuri, paklota kartu su kitomis plytelėmis, sudaro vidaus arba lauko grindų struktūrų apdailinį sluoksnį, kuris paprastai grindų naudotojams skirtas matyti ir pritaikytas liesti; |
7) |
hidraulinis rišiklis – įprastinis cementas arba hidraulinės kalkės, t. y. smulkiai sumalta neorganinė medžiaga, kuri, sumaišyta su vandeniu, sudaro pastą ir kuri vykstant hidratacijos reakcijomis ir procesams stingsta ir kietėja, o sukietėjusi išlaiko stiprumą ir stabilumą net po vandeniu. Įprastinis cementas turi priklausyti vienai iš 27 cemento klasių, apibrėžtų EN 197-1, o hidraulinės kalkės turi atitikti EN 459-1 (7) gamtinėms hidraulinėms kalkėms, receptinėms kalkėms ar hidraulinėms kalkėms nustatytus reikalavimus. |
8) |
apvadas – tiesus arba lenktas standartinių matmenų gaminys, kurio fasadinė briauna gali būti apvalinta arba nusklembta ir kurio pagrindinė paskirtis – atskirti to paties arba skirtingo lygio paviršius, pavyzdžiui, suformuoti kelio arba šaligatvio kraštą; |
9) |
virtuvės stalviršis – tiesiogiai prilietas arba pagal reikiamą dydį iš plokštės išpjautas ir mechaniškai arba specialiais klijais prie struktūros pritvirtintas darbinis paviršius, visų pirma skirtas maistui ruošti; |
10) |
gamtinio akmens gaminys ir skaldytas akmuo – gamtoje randamų uolienų gabalai: gamtinio akmens gaminys yra supjaustytas ir apdorotas perdirbimo gamykloje taip, kad atitiktų tam tikrus dydžius, formą ir paviršiaus savybes, o skaldytas akmuo yra tarpinis gaminys, perdirbimo gamykloje naudojamas kaip žaliava, kurią sudaro dideli gamtoje randamų uolienų blokai ar plokštės, gauti karjere atliekant skaldymo operacijas; |
11) |
grindinio blokas – standartinių matmenų gaminys, kuris yra stačiakampio ar bet kokios kitos formos, dėl kurios jis gali būti naudojamas standžiosios ir nestandžiosios grindinio kelio dangos viršutiniam sluoksniui kloti pasikartojančiu raštu, ir kurį galima sujungti su kitais blokais skiediniu, klijais arba jungimo elementais; |
12) |
surenkamasis betono gaminys – pagal konkretaus gaminio standartą ne galutinėje naudojimo vietoje, atliekant vidinės gamybos kontrolės sistemos prižiūrimą pramoninį procesą, pagamintas, naudojant hidraulinius rišiklius ar pakaitinį cementą, betono gaminys (įskaitant viensluoksnes arba dvisluoksnes mozaikines plyteles, nurodytas EN 13748-1:2004 ir 13748-2:2004 (8)), kuris gamybos metu buvo apsaugotas nuo nepalankių klimato sąlygų ir kurį galima rūšiuoti prieš tiekiant; |
13) |
čerpė – gaminys, skirtas nevientisai šlaitinių stogų dangai kloti; |
14) |
stalviršis – tiesiogiai prilieta arba pagal reikiamą dydį iš plokštės išpjauta ir mechaniškai arba specialiais klijais prie stalo struktūros pritvirtinta stalo viršutinė dalis, kurios paviršius visų pirma skirtas tam, kad naudotojai patalpoje arba lauke, taip pat namų arba ne namų aplinkoje prie jo galėtų ilsėtis, sėdėti, valgyti, mokytis arba dirbti; |
15) |
vonios kambario stalviršis – tiesiogiai prilietas arba pagal reikiamą dydį iš plokštės išpjautas ir mechaniškai arba specialiais klijais prie struktūros pritvirtintas paviršius, visų pirma skirtas naudoti namų ir ne namų vonios kambariuose arba panašiose patalpose, kuriuose nuolat atliekami asmens higienos veiksmai (pvz., aptaškymo zona); |
16) |
sienų plytelė – plona, paprastai kvadrato ar stačiakampio formos standartinių matmenų plytelė, kuri gali būti formuojama ekstruzijos ar tiesioginio presavimo būdu arba išpjaunama iš plokštės pagal reikiamą dydį ir kuri, paklota kartu su kitomis plytelėmis, sudaro fasadinių vidaus arba lauko sienų struktūrų apdailinį sluoksnį, kuris paprastai praeiviams skirtas matyti ar pritaikytas liesti. |
3 straipsnis
Kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 gaminiui būtų suteiktas gaminių grupės „kietosios dangos gaminiai“ ES ekologinis ženklas, jis turi atitikti šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytą tos gaminių grupės apibrėžtį ir tenkinti visus šio sprendimo priede nustatytus privalomuosius kriterijų reikalavimus, taip pat surinkti tame pačiame priede nustatytą bent mažiausią būtiną vertinimo taškų skaičių.
4 straipsnis
Gaminių grupei „kietosios dangos gaminiai“ nustatyti ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2028 m. gruodžio 31 d.
5 straipsnis
Administravimo tikslais produktų grupei „kietosios dangos gaminiai“ suteikiamas kodas 021.
6 straipsnis
Sprendimas 2009/607/EB panaikinamas.
7 straipsnis
1. Nepaisant 6 straipsnio, paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo gaminiams, priskiriamiems prie Sprendime 2009/607/EB apibrėžtos gaminių grupės „kietosios dangos“, pateiktos iki šio sprendimo priėmimo dienos, vertinamos pagal Sprendime 2009/607/EB nustatytas sąlygas.
2. Šio sprendimo priėmimo dieną arba per du mėnesius nuo jo priėmimo dienos pateiktos paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo gaminiams, priskiriamiems prie gaminių grupės „kietosios dangos gaminiai“, gali būti parengtos pagal šiame sprendime nustatytus kriterijus arba Sprendime 2009/607/EB gaminių grupei „kietosios dangos“ nustatytus kriterijus. Tos paraiškos vertinamos pagal kriterijus, kuriais remiantis jos parengtos.
3. ES ekologinio ženklo licencijas, išduotas pagal paraišką, įvertintą remiantis Sprendime 2009/607/EB nustatytais kriterijais, galima naudoti 12 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo dienos.
8 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2021 m. kovo 16 d.
Komisijos vardu
Virginijus SINKEVIČIUS
Komisijos narys
(2) 2009 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas 2009/607/EB, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą kietosioms dangoms (OL L 208, 2009 8 12, p. 21).
(3) 2017 m. lapkričio 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/2076, kuriuo dėl ekologinių kriterijų, taikomų suteikiant ES ekologinį ženklą kietosioms dangoms, galiojimo laikotarpio iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/607/EB (OL L 295, 2017 11 14, p. 74).
(4) Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 122/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo ir 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo įgyvendinimo peržiūros (COM(2017) 355 final).
(5) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020) 98 final).
(6) EN 197-1:2011. Cementas. 1 dalis. Įprastinių cementų sudėtis, specifikacijos ir atitikties kriterijai.
(7) EN 459-1:2015. Statybinės kalkės. 1 dalis. Apibrėžtys, specifikacijos ir atitikties kriterijai.
(8) EN 13748-1:2004. Mozaikinės plytelės. 1 dalis. Mozaikinės plytelės, skirtos naudoti viduje. Ir EN 13748-2:2004. Mozaikinės plytelės. 2 dalis. Mozaikinės plytelės, skirtos naudoti lauke.
PRIEDAS
ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijai
BENDROSIOS NUOSTATOS
Kriterijų taikymo tikslai
ES ekologinio ženklo kriterijai skirti aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu geriausiems kietosios dangos gaminiams rinkoje. Šie kriterijai apima svarbiausią su šių gaminių gyvavimo ciklu susijusį poveikį aplinkai, jais taip pat skatinama integruoti žiedinės ekonomikos aspektus.
Visų pirma, kai taikytina, šiais kriterijais siekiama: i) skatinti energiškai efektyvius gamybos procesus; ii) mažinti išmetamą teršalų, prisidedančių prie visuotinio atšilimo (CO2), rūgštėjimo (SOx ir NOx), eutrofikacijos (NOx), fotocheminės oksidacijos potencialo (dulkės, NOx ir LOJ) ir toksiškumo žmogui (dulkės ir LOJ), kiekį; iii) skatinti vandenį taupančius gamybos procesus ir iv) remti tokius gaminius, kuriems efektyviai naudojamos žaliavos.
Šiuo tikslu kriterijais:
— |
jei įmanoma nustatyti lyginamuosius standartus, nustatomos aukščiausios savitųjų energijos sąnaudų ribos, o jei lyginamųjų standartų nustatyti neįmanoma, reikalaujama turėti energijos vartojimo mažinimo planus, |
— |
pripažįstamas ir teigiamai vertinamas atsinaujinančiosios energijos vartojimas, |
— |
nustatomos konkrečios per kuro deginimo procesus išmetamų CO2, SOx, NOx ir dulkių kiekių ribos, |
— |
nustatomi reikalavimai taikyti geriausią procesų, kurių metu dulkės sklinda iš pasklidosios taršos šaltinių, valdymo praktiką, |
— |
kai taikytina, nustatomi gamybos proceso nuotekų pakartotinio naudojimo reikalavimai arba savitųjų vandens sąnaudų ribos, |
— |
kai taikytina, nustatomi minimalieji pakartotinio gamybos proceso atliekų naudojimo reikalavimai ir teigiamai vertinamas perdirbtų ar antrinių medžiagų įtraukimas į gaminių sudėtį. |
Atsižvelgiant į tai, kad svarbu rinktis konkrečiam naudojimui tinkamos eksploatacinių charakteristikų klasės ir tinkamų matmenų kietosios dangos gaminius, nustatomi gaminio tinkamumo naudoti reikalavimai. Taip pat, atsižvelgiant į kietosios dangos gaminių tinkamo sumontavimo ir priežiūros, nuo kurių priklauso viso jų gyvavimo ciklo poveikis, svarbą, nustatomi informacijos teikimo naudotojams reikalavimai.
Dėl apimamų medžiagų ir susijusių gaminių gamybos procesų įvairovės šie kriterijai, pagal kuriuos ES ekologinis ženklas suteikiamas kietosios dangos gaminiams, susideda iš visiems gaminiams bendrų kriterijų ir konkretiems gaminiams skirtų su atitinkamu gamybos procesu tiesiogiai susijusių kriterijų.
ES ekologinio ženklo suteikimo kietosios dangos gaminiams kriterijai apima privalomuosius ir neprivalomuosius kriterijus. Vertinant taškai skiriami už tai, kad laikomasi daugiau nei minimalių privalomųjų reikalavimų, arba už neprivalomųjų kriterijų laikymąsi.
Pareiškėjai, siekdami, kad ES ekologinis ženklas būtų suteiktas konkrečiam gaminiui, turi laikytis visų privalomųjų reikalavimų ir turi surinkti tam konkrečiam gaminiui nustatytą reikalaujamą minimalų taškų skaičių. Kriterijai yra tokie:
1 lentelė
Konkretiems gaminiams taikomų kriterijų apžvalga (kai kurie ilgi kriterijų pavadinimai sutrumpinti)
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
|
|||||||||||
Kriterijai dėl konkrečių medžiagų ir technologijų |
|||||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
Vertinimas ir patikra. Kiekvieno kriterijaus apraše nurodyti konkretūs vertinimo ir patikros reikalavimai.
Kai reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų deklaracijas, dokumentus, analizes, bandymų ataskaitas ar kitus duomenis, kuriais įrodoma atitiktis kriterijams, jie gali būti parengti, kai tinka, paties pareiškėjo ir (arba) jo tiekėjo (-ų), ir (arba) jų tiekėjo (-ų), ir kt.
Kompetentingos įstaigos, pripažindamos patvirtinimus ir patikras, pirmenybę teikia tiems patvirtinimams, kuriuos išdavė pagal atitinkamus bandymų ir kalibravimo laboratorijų darniuosius standartus akredituotos įstaigos, ir toms patikroms, kurių pažymas išdavė pagal atitinkamus gaminių, procesų ir paslaugų sertifikavimo įstaigų darniuosius standartus akredituotos įstaigos.
Kai tinka, galima taikyti kitus bandymų metodus nei nurodytieji kiekvieno kriterijaus apraše, jei paraišką vertinanti kompetentinga įstaiga juos pripažįsta lygiaverčiais.
Kai tinka, kompetentingos įstaigos gali reikalauti pateikti patvirtinamuosius dokumentus ir gali atlikti nepriklausomas patikras arba apsilankyti vietoje tikrindamos atitiktį šiems kriterijams.
Apie tiekėjų ir gaminių, kuriems suteiktas ES ekologinis ženklas, gamybos vietų pakeitimą pranešama kompetentingoms įstaigoms, kartu pateikiant patvirtinamuosius duomenis, kad būtų galima patikrinti, ar ir toliau užtikrinama atitiktis kriterijams.
Keliama būtina sąlyga, kad kietosios dangos gaminys (-iai) atitiktų visus taikytinus šalies (-ių), kurioje (-iose) gaminys pateikiamas rinkai, teisinius reikalavimus. Pareiškėjas turi deklaruoti, kad gaminys atitinka šį reikalavimą.
Vartojamų terminų apibrėžtys:
1) |
gamybos liekanos – atskalos ir nuopjovos, susidarančios atliekant pjovimo darbus, ir brokas gaminant gamtinio ar aglomeruotojo akmens kietosios dangos gaminius; |
2) |
gamybos nuotekų dumblas – kietosios medžiagos, išgaunamos vietoje valant nuotekas, susidariusias vykdant dulkių kontrolę, pjovimo ir (arba) apdailos darbus gamtinio ar aglomeruotojo akmens kietosios dangos gaminių gamybos proceso metu; |
3) |
atsinaujinančioji energija – atsinaujinančiųjų neiškastinių išteklių energija, konkrečiai vėjo, saulės (saulės šiluminė ir saulės fotovoltinė) ir geoterminė energija, aplinkos energija, potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, biomasė, sąvartynų dujos, nuotekų valymo įrenginių dujos ir biodujos. |
ES EKOLOGINIO ŽENKLO KRITERIJAI
1. VISIEMS KIETOSIOS DANGOS GAMINIAMS TAIKOMI HORIZONTALIEJI KRITERIJAI
1.1. Pramoninių ir statybinių mineralinių žaliavų kasyba
ES ekologiniu ženklu ženklinamam kietosios dangos gaminiui gaminti naudojamų pramoninių ir statybinių mineralinių žaliavų (pvz., klinčių, molio, užpildų medžiagų, skaldyto akmens ir kt.) kasyba vykdoma tik tose vietose, dėl kurių yra turimi šie dokumentai:
— |
poveikio aplinkai vertinimas ir, kai aktualu, ataskaita pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/52/ES (1), |
— |
galiojantis atitinkamos regioninės ar nacionalinės institucijos išduotas kasybos veiklos leidimas, |
— |
su kasybos veiklos leidimu susijęs atkuriamojo aplinkos valdymo planas, |
— |
žemėlapis su pažymėta karjero vieta, |
— |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (2) atitikties deklaracija, |
— |
deklaracija, kad laikomasi Tarybos direktyvos 92/43/EEB (3) (Buveinių) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (4) (Paukščių) nuostatų. |
Dėl paskutinio šio sąrašo punkto: tais atvejais, kai žaliavų kasybos vietos yra tinklo „Natura 2000“ teritorijose, kurias sudaro specialios saugomos teritorijos pagal Direktyvą 92/43/EEB ir specialios apsaugos teritorijos pagal Direktyvą 2009/147/EB, prieš pradedant veiklą, kasybos veikla turėjo būti įvertinta, dėl jos turėjo būti gautas leidimas pagal Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio nuostatas ir turėjo būti atsižvelgta į atitinkamą Europos Komisijos rekomendacinį dokumentą (5).
Dėl paskutinio šio sąrašo punkto taip pat pažymėtina, kad tais atvejais, kai žaliavų kasybos vietos yra ne Europos Sąjungoje, o žaliavos gaunamos iš vietovių, kurios yra oficialiai paskelbtos kandidatėmis arba jau patvirtintos kaip saugotinos ypatingos svarbos teritorijos (ASCI), įtrauktos į tinklą „Emerald Network“ pagal Berno konvencijos (6) Rekomendaciją Nr. 16 (1989 m.) ir Rezoliuciją Nr. 3 (1996 m.), arba kurios yra pagal tų šalių, iš kurių kilusios ar eksportuojamos žaliavos, nacionalinės teisės aktus pripažintos saugomos teritorijos, tokia kasybos veikla turėjo būti įvertinta ir dėl jos turėjo būti gautas leidimas pagal nuostatas, kuriomis suteikiamos garantijos prilygsta apsaugai pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia kompetentingų įstaigų išduotą atitikties šiam reikalavimui deklaraciją arba kompetentingų įstaigų išduotų leidimų kopijas kartu su bet kokiomis kitomis reikalingomis deklaracijomis ir dokumentais.
Į atkuriamojo aplinkos valdymo planą įtraukiami karjero aplinkos atkūrimo tikslai, konceptualus galutinio žemės paviršiaus formavimo projektas, apimantis siūlomą žemės naudojimą po karjero uždarymo, duomenys apie veiksmingo augalijos atkūrimo programos įgyvendinimą ir duomenys apie veiksmingą stebėsenos programą, skirtą atkuriamų teritorijų funkcionavimui vertinti.
Tuo atveju, kai pramoninių ar statybinių mineralinių žaliavų kasybos veikla vykdoma tinklo „Natura 2000“ teritorijose (Sąjungoje), tinklo „Emerald Network“ teritorijose arba pagal tų šalių, iš kurių kilusios ar eksportuojamos žaliavos, nacionalinės teisės aktus pripažintose saugomose teritorijose (ne Sąjungoje), pareiškėjas pateikia kompetentingų įstaigų išduotą atitikties šiam reikalavimui deklaraciją arba kompetentingų įstaigų išduoto atitinkamo leidimo kopiją.
1.2 kriterijus. Ribojamos cheminės medžiagos
Kad įrodytų atitiktį kiekvienam iš 1.2 kriterijaus subkriterijų, pareiškėjas pateikia visų svarbių naudojamų cheminių medžiagų sąrašą kartu su atitinkamais dokumentais (saugos duomenų lapais ir (arba) cheminių medžiagų tiekėjo deklaracija). Būtina atlikti bent visų atitinkamiems gamybos procesams pareiškėjo naudojamų gamybos proceso cheminių medžiagų patikrą.
1.2 a. Apribojimai dėl labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų (SVHC)
Dėl visų pareiškėjo gaunamų gamybos procesui naudojamų cheminių medžiagų ir visų tiekiamų žaliavų, įeinančių į gatavo gaminio sudėtį, pateikiamos jų tiekėjų deklaracijos, kad jose medžiagų, kurios atitinka Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (7) 57 straipsnyje nurodytus kriterijus ir yra nustatytos pagal to paties reglamento 59 straipsnyje aprašytą procedūrą bei įtrauktos į kandidatinį labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų autorizacijos sąrašą, koncentracija yra ne didesnė kaip 0,10 % masės. Nukrypti nuo šio reikalavimo neleidžiama.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad atitinkamas gaminys pagamintas naudojant tiekiamas chemines medžiagas ar žaliavas, kurių sudėtyje nėra jokių labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų didesnių nei 0,10 % (masės dalies) koncentracijų. Prie šios deklaracijos pridedami naudojamų gamybos proceso cheminių medžiagų saugos duomenų lapai arba atitinkamos cheminių medžiagų ar žaliavų tiekėjų deklaracijos.
Medžiagų, kurios pripažintos labai didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis ir įtrauktos į kandidatinį sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnį, sąrašas pateiktas
https://echa.europa.eu/lt/candidate-list-table.
Remiamasi ES ekologinio ženklo paraiškos pateikimo dieną galiojančiu sąrašu.
1.2 b. Apribojimai dėl cheminių medžiagų, klasifikuojamų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (8)
Jei netaikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal 2 lentelę, gaminio sudėtyje esančių cheminių medžiagų ar mišinių, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 priskiriamos kurios nors iš toliau nurodytų pavojingumo klasių ir kategorijų bei žymimos susijusiais pavojingumo frazių kodais, koncentracija gaminyje turi būti ne didesnė kaip 0,10 % masės:
— |
1 grupės pavojai: 1A arba 1B kategorijos kancerogeniškumas, mutageniškumas ir (arba) toksiškumas reprodukcijai (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, |
— |
2 grupės pavojai: 2 kategorijos CMR: H341, H351, H361, H361f, H361d, H361fd, H362; 1 kategorijos toksiškumas vandens organizmams: H400, H410; 1 ir 2 kategorijų ūmus toksiškumas: H300, H310, H330; 1 kategorijos toksiškumas įkvėpus: H304; 1 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui (STOT): H370, H372, |
— |
3 grupės pavojai: 2, 3 ir 4 kategorijų toksiškumas vandens organizmams: H411, H412, H413; 3 kategorijos ūmus toksiškumas: H301, H311, H331; 2 kategorijos specifinis toksiškumas konkrečiam organui: H371, H373. |
Pirmiau pateiktas reikalavimas netaikomas cheminių medžiagų ar mišinių, kurie gamybos procese chemiškai modifikuoti taip, kad nebekelia jokių susijusių pavojų, dėl kurių ta cheminė medžiaga ar mišinys klasifikuotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, naudojimui.
2 lentelė
Nuo apribojimų, taikomų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 klasifikuojamoms medžiagoms, nukrypti leidžiančios nuostatos ir taikomos sąlygos
Cheminės medžiagos ar mišinio tipas |
Kam taikoma |
Pavojingumo klasė, kategorija ir pavojingumo frazės kodas, dėl kurių taikoma nukrypti leidžianti nuostata |
Nukrypimo sąlygos |
Titano dioksidas (TiO2) |
Visoms į taikymo sritį įeinančioms medžiagoms |
Kancerogeninė, 2 kategorijos, H351 (įkvėpus) |
TiO2 nėra specialiai dedama į gaminius, tačiau jo patenka kaip natūraliai gamtoje susidariusios naudojamų žaliavų priemaišos. Bet kokios gatavo gaminio gamybai naudojamos žaliavos sudėtyje TiO2 kiekis (išreikštas TiO2) yra lygus 2,0 % (masės dalis) arba mažesnis. |
Kristalinis silicio dioksidas |
Visoms į taikymo sritį įeinančioms medžiagoms |
Specifinis toksiškumas konkrečiam organui (po pakartotinio poveikio), 1 ir 2 kategorijos, H372, H373 |
Pareiškėjas pateikia deklaraciją, kad laikomasi visų reikiamų saugaus tvarkymo ir dozavimo instrukcijų, nurodytų saugos duomenų lape arba tiekėjo deklaracijoje. Pjovimo darbai gamykloje atliekami naudojant drėgnojo apdorojimo įrankius arba sausojo apdorojimo procesus (kur yra įrengtas vakuuminis dulkių rinktuvas). Kartu su gaminiu pateikiamos saugos instrukcijos dėl pavojingo dulkių poveikio montuotojams, atliekantiems bet kokius pjovimo darbus. |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia visų svarbių savo gamybos procese naudojamų cheminių medžiagų sąrašą kartu su atitinkamais saugos duomenų lapais arba cheminių medžiagų tiekėjo deklaracija.
Turi būti aiškiai nurodytos bet kokios cheminės medžiagos, kurių sudėtyje yra ribojamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (CLP) klasifikuojamų medžiagų arba mišinių. Apskaičiuojant gatavame gaminyje likusį ribojamos medžiagos arba mišinio kiekį naudojama apytikrė cheminės medžiagos dozavimo norma, taip pat jos sudėtyje esančios ribojamos medžiagos ar mišinio koncentracija (nurodyta saugos duomenų lape arba tiekėjo deklaracijoje) ir laikoma, kad sulaikymo faktorius yra 100 %
Viena licencija gali apimti kelis gaminius ar potencialius gaminius, kurių gamybos procese naudojamos tos pačios cheminės medžiagos, todėl šiuos kiekvienos cheminės medžiagos kiekio skaičiavimus reikia pateikti tik dėl to ES ekologinio ženklo licencijos apimamo gaminio, kurio charakteristikos yra prasčiausios (pvz., labiausiai apdoroto paviršiaus arba gausiausiai pigmentuoto ar spausdinto gaminio).
Bet kokiu atveju, kai sulaikymo faktorius nėra 100 % arba kai ribojamos cheminės medžiagos ar mišiniai yra chemiškai modifikuoti, turi būti pateiktas to pagrindimas raštu.
Galutiniame kietosios dangos gaminyje ribojamos cheminės medžiagos ar mišiniai gali viršyti 0,10 % masės tik jei yra padaryta atitinkama nukrypti leidžianti nuostata ir pateikiamas įrodymas, kad laikomasi visų taikytinų šio nukrypimo sąlygų.
1.3. Išmetamieji LOJ
Negalima naudoti jokių paviršių apdorojimo naudojant formaldehido dervas technologijų.
Bet kokie gamtinio akmens, keraminiai ar degto molio gaminiai arba naudojant hidraulinius rišiklius ar pakaitinį cementą pagaminti surenkamieji betono gaminiai, kurių paviršius apdorotas junginiais su LOJ, patikrinami bandymais dėl išmetamų LOJ kiekių ir turi atitikti toliau nustatytas ribas.
Visi naudojant dervinius rišiklius pagaminti aglomeruotojo akmens gaminiai patikrinami bandymais dėl išmetamų LOJ kiekių, nepriklausomai nuo naudotų paviršiaus apdorojimo technologijų, ir turi atitikti toliau nustatytas ribas.
|
Riba (po 28 dienų) |
Metodas |
Bendras LOJ kiekis |
300 μg/m3 |
EN 16516 |
Formaldehidas |
10 μg/m3 |
|
R vertė |
< 1 |
|
Kancerogeniniai 1A ir 1B kategorijų LOJ, įtraukti į EN 16516:2017 H priedo sąrašą (išskyrus formaldehidą ir acetaldehidą) |
1 μg/m3 kiekvienoje atskiroje medžiagoje |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas deklaruoja, ar gatavo gaminio paviršius yra apdorotas kokiais nors vaškais, klijais, specialiomis dangomis, dervomis ar panašiomis paviršiaus apdorojimo cheminėmis medžiagomis, ir pateikia visus susijusius saugos duomenų lapus arba tiekėjų deklaracijas dėl LOJ kiekio tose paviršiams apdoroti naudotose cheminėse medžiagose.
Tais atvejais, kai privaloma atlikti bandymą dėl išmetamųjų LOJ, pareiškėjas pateikia atitikties deklaraciją su pridėta pagal EN 16516 atlikto bandymo ataskaita. Jeigu nustatytas koncentracijos ribas, kurias gaminys turi atitikti po 28 dienų bandymo kameroje, galima pasiekti bet kuriuo kitu metu nuo 3 iki 28 bandymo dienos, bandymą kameroje galima užbaigti anksčiau.
1.4. Tinkamumas naudoti
Šis kriterijus netaikomas tarpiniams produktams (t. y. skaldyto akmens blokams, hidrauliniams rišikliams ar pakaitiniam cementui).
Pareiškėjas turi turėti nustatytą kokybės kontrolės ir kokybės vertinimo procedūrą, kuria užtikrinamas gaminių tinkamumas naudoti.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją ir ją pagrindžiančius dokumentus:
— |
gamybos vietos sertifikatą pagal ISO 9001 arba vidaus kokybės valdymo sistemos ir susijusių kokybės užtikrinimo bei kokybės kontrolės procedūrų dokumentų kopiją, |
— |
vartotojų skundų nagrinėjimo procedūros išsamų aprašymą, |
— |
atitinkamo (-ų) gaminio (-ių) CE ženklą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011 (9) (netaikoma stalviršių, vonios kambario stalviršių ir virtuvės stalviršių gaminiams). |
Kai tinka, dėl gaminio tinkamumo naudoti pateikiama papildomų įrodymų. Tokie įrodymai turėtų būti pagrįsti tinkamais EN ar ISO standartais arba lygiaverčiais metodais. Toliau pateiktas neišsamus orientacinis galimai tinkamų standartų sąrašas:
— |
gamtinio akmens gaminiams: EN 1341, EN 1342, EN 1343, EN 1467, EN 1468, EN 1469, EN 12057, EN 12058 arba EN 12059, |
— |
aglomeruotojo akmens gaminiams su derviniais rišikliais: EN 15285, EN 15286, EN 15388 arba EN 16954, |
— |
keraminiams ir degto molio gaminiams: EN 1344, EN 13006 arba EN 14411, |
— |
surenkamiesiems betono gaminiams, pagamintiems naudojant hidraulinius rišiklius ar pakaitinį cementą: EN 1338, EN 1339, EN 1340 arba EN 13748. |
1.5. Informacija naudotojams
Šis kriterijus netaikomas tarpiniams produktams (t. y. skaldyto akmens blokams, hidrauliniams rišikliams ar pakaitiniam cementui).
Kartu su parduodamu gaminiu pateikiama naudotojui svarbi informacija, apimanti rekomendacijas dėl to gaminio tinkamo montavimo, priežiūros ir šalinimo.
Gaminio pakuotėje arba prie jo pridedamuose dokumentuose pateikiami kontaktiniai duomenys (telefonas ar el. pašto adresas) ir nuoroda į internete pateiktą informaciją naudotojams, kuriems kyla klausimų arba reikia konkretaus patarimo dėl kietosios dangos gaminio sumontavimo, priežiūros ar pašalinimo. Pateiktina konkreti informacija, apima:
— |
duomenis apie visas svarbias techninių eksploatacinių charakteristikų klases, pagal kurias nustatoma tinkama kietosios dangos gaminio naudojimo aplinka (pvz., tempiamasis stipris, atsparumas šalčiui ar vandens sugertis, neteplumas ir cheminis atsparumas), |
— |
duomenis apie visą būtiną pagrindo paviršiaus paruošimą prieš sumontuojant gaminį, rekomenduojamus montavimo būdus ir bet kokių kitų reikiamų montuojant naudojamų medžiagų (pvz., montuotojo naudojamų glaistų, sandarinimo medžiagų, specialių dangų, klijų, skiedinių ir valiklių) specifikacijas, |
— |
dėl kietosios dangos gaminių, kurių paviršiai patiria patalpų arba lauko aplinkos poveikį, pateikiamus nurodymus dėl reguliarių valymo darbų ir rekomenduojamų naudoti valiklių. Kai aktualu, pateikiama informacija ir apie rečiau atliekamus priežiūros darbus, tokius kaip grindų paviršių atnaujinimas naudojant didžiaslėgius valytuvus arba padengiant nauju dangos sluoksniu ir poliruojant, |
— |
informaciją apie tinkamą pristatytų kietosios dangos gaminių pakuočių, kietosios dangos gaminių nuopjovų, susidariusių montavimo metu, ir pačių gaminių jų gyvavimo ciklo pabaigoje perdirbimą arba aplinkai palankų šalinimą. |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas kompetentingai įstaigai pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją, gaminio pakuotės didelės skiriamosios gebos atvaizdą ir nuorodą į internete paskelbtą informaciją naudotojams.
1.6. ES ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija
Jeigu naudojama neprivaloma ES ekologinio ženklo etiketė su teksto laukeliu, joje pateikiami trys atitinkami teiginiai:
gamtinio akmens gaminių (tarpinių skaldyto akmens blokų arba gatavų gaminių) atveju dėl:
— |
gamybos proceso, kurio metu efektyviai naudojamos žaliavos, |
— |
mažesnio išmetamų dulkių kiekio, |
— |
gamybos naudojant uždarojo ciklo nuotekų recirkuliavimo sistemą; |
aglomeruotojo akmens gaminių su derviniais rišikliais atveju dėl:
— |
gamybos proceso, kurio metu efektyviai naudojamos žaliavos, |
— |
energiškai efektyvaus gamybos proceso, |
— |
mažesnio išmetamų dulkių kiekio; |
keraminių ir degto molio gaminių atveju dėl:
— |
gamybos proceso, kurio metu efektyviai naudojamos žaliavos, |
— |
energiškai efektyvaus gamybos proceso ir mažo gamybos metu išmetamo CO2 kiekio, |
— |
mažesnio į orą išmetamų dulkių ir rūgštėjimą sukeliančių junginių kiekio; |
hidraulinių rišiklių arba pakaitinio cemento (tarpinių produktų, skirtų surenkamiesiems betono gaminiams arba suslėgtos žemės gaminiams gaminti) atveju dėl:
— |
mažesnio išmetamo CO2 kiekio, |
— |
mažesnio išmetamų dulkių kiekio, |
— |
mažesnio į orą išmetamų rūgštėjimą sukeliančių junginių kiekio; |
surenkamųjų betono gaminių ar suslėgtos žemės blokelių, pagamintų naudojant hidraulinius rišiklius ar pakaitinį cementą, atveju dėl:
— |
gamybos proceso, kurio metu efektyviai naudojamos žaliavos, |
— |
energiškai efektyvaus gamybos proceso, |
— |
nedidelio poveikio aplinkai rišiklių naudojimo. |
Pareiškėjas turi laikytis ES ekologinio ženklo gairėse pateiktų nurodymų, kaip tinkamai naudoti ES ekologinio ženklo logotipą:
http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją kartu su gaminio pakuotės didelės skiriamosios gebos atvaizdu, kuriame aiškiai matyti ant pakuotės pateiktas ES ekologinis ženklas, registracijos ar licencijos numeris ir, kai tinka, galimi kartu su ženklu pateikiami teiginiai.
1.7. Aplinkosaugos vadybos sistema (neprivaloma)
Šis kriterijus taikomas pareiškėjo gamybos vietai, kurioje gaminamas licencijuotas ES ekologiniu ženklu ženklinamas gaminys.
Pareiškėjams, turintiems dokumentais patvirtintą aplinkosaugos vadybos sistemą pagal ISO 14001, sertifikuotą akredituotos organizacijos, suteikiami 3 taškai
arba
pareiškėjams, turintiems dokumentais patvirtintą aplinkosaugos vadybos sistemą, sukurtą pagal ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (EMAS) (10) ir registruotą akredituotos organizacijos, suteikiami 5 taškai.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitinkamai arba galiojančio ISO 14001 sertifikato kopiją, arba savo EMAS registracijos įrodymą, taip pat pateikia akreditavimą atlikusios organizacijos duomenis.
Tais atvejais, kai pareiškėjas turi ir ISO 14001, ir EMAS sertifikatus, jam suteikiami tik už EMAS sertifikavimą skiriami taškai.
2. GAMTINIO AKMENS GAMINIAMS SKIRTI KRITERIJAI
Vertinimo taškų sistema
ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas pačių karjerus eksploatuojančių subjektų vietoje pagamintiems tarpiniams karjero produktams (dideliems skaldyto akmens blokams arba plokštėms) ir perdirbimo gamyklose pagamintiems gataviems gamtinio akmens gaminiams.
Tais atvejais, kai pareiškėjas nėra karjerą eksploatuojantis subjektas, o karjerą eksploatuojantis subjektas neturi ES ekologinio ženklo licencijos, pareiškėjas deklaracijoje nurodo, iš kurio karjero tiekiama ES ekologiniu ženklu ženklinamo gamtinio akmens gaminio gamybos žaliava, ir pateikia tai patvirtinančias tiekimo sąskaitas faktūras, kurios yra ne senesnės kaip 1 metai iki paraiškos datos.
Tokiu atveju pareiškėjas pateikia visas atitinkamas karjerą eksploatuojančio subjekto deklaracijas, kuriomis įrodoma atitiktis visiems su karjeru susijusiems ES ekologinio ženklo reikalavimams ir bet kokiems kitiems susijusiems neprivalomiesiems reikalavimams, dėl kurių gali būti suteikiama daugiau taškų.
Tolesnėje lentelėje parodyta vertinimo taškų sistema ir mažiausias taškų skaičius, būtinas suteikiant ES ekologinį ženklą gamtinio akmens gaminiams.
Kriterijai, pagal kuriuos gali būti suteikiama taškų |
Tarpiniai skaldyto akmens blokai arba plokštės |
Gatavi kietosios dangos gaminiai iš perdirbto gamtinio akmens |
||
|
0, 3 arba 5 taškai |
netaikoma |
||
|
netaikoma |
0, 3 arba 5 taškai |
||
|
Iki 20 taškų |
Iki 20 taškų |
||
|
Iki 25 taškų |
Iki 25 taškų |
||
|
Iki 10 taškų |
Iki 10 taškų |
||
|
netaikoma |
Iki 20 taškų |
||
|
netaikoma |
Iki 5 taškų |
||
|
netaikoma |
Iki 10 taškų |
||
|
netaikoma |
Iki 5 taškų |
||
Didžiausias bendras taškų skaičius |
60 |
100 |
||
Mažiausias taškų skaičius, būtinas ES ekologiniam ženklui gauti |
30 |
50 |
Karjerų eksploatavimo reikalavimai
2.1. Energijos sąnaudos karjere
Karjerą eksploatuojantis subjektas turi būti parengęs programą, pagal kurią sistemingai stebimi, fiksuojami ir iki optimalaus lygio mažinami savitosios energijos sąnaudos ir savitasis išmetamo CO2 kiekis. Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas pagal atitinkamą energijos išteklių (pvz., elektros energija ir dyzelinas) ir pagal paskirtį (pvz., veiklos vietos pastatams, apšvietimui, naudojamai pjovimo įrangai, siurbliams ir transporto priemonėms naudojama energija). Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas veiklos vietoje tiek absoliučiaisiais dydžiais (kWh ar MJ vienetais), tiek konkrečios produkcijos atžvilgiu (kiek kWh ar MJ vienetų tenka 1 m3 iškastinių žaliavų ir 1 m3 arba 1 tonai parduotų arba pagamintų ir paruoštų parduoti žaliavų) konkrečiais kalendoriniais metais.
Savitųjų energijos sąnaudų ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane apibūdinamos priemonės, kurių jau imtasi arba planuojama imtis (pvz., efektyvesnis turimos įrangos naudojimas, investavimas į efektyvesnę įrangą, geresnis transportavimas ir logistika ir kt.).
Be to, iš viso 20 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kokia suvartojamos energijos (kuro ir elektros energijos) dalis gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių (nuo 0 taškų, kai atsinaujinančiosios energijos dalis yra 0 %, iki 10 taškų, kai naudojama 100 % atsinaujinančioji energija), |
— |
iki 5 taškų suteikiama priklausomai nuo to, kaip perkama bet kokia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija: pagal privačių energetinių paslaugų sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal ilgalaikes bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant prie skirstomojo tinklo prijungtus arba nuotolinio tinklo atsinaujinančiuosius išteklius (11) (4 taškai); naudojant elektros energijos žaliuosius sertifikatus (12) (3 taškai); perkant atsinaujinančiosios energijos kilmės garantijų sertifikatus dėl visos tiekiamos elektros energijos arba tiekimo pagal „žaliąjį tarifą“ iš viešųjų energijos tiekimo paslaugų teikėjų (13) (2 taškai), |
— |
3 taškai suteikiami tada, kai atliekama gaminio anglies pėdsako analizė pagal ISO 14067, arba 5 taškai suteikiami tada, kai naudojami produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodo elementai dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (14). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia karjero energijos apskaitos, apimančios bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, įrašus ir įsipareigoja tęsti tokią apskaitą visu ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu. Toje energijos apskaitoje skiriamos įvairios naudojamo kuro rūšys, aiškiai nurodant bet kokį atsinaujinančiųjų išteklių kurą arba tokio kuro kiekį kuro mišiniuose. Savitųjų energijos sąnaudų ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane turi būti bent apibūdinta pradinė padėtis: karjero energijos sąnaudos tuo metu, kai parengtas tas planas, nustatyti bei aiškiai kiekybiškai apibūdinti įvairūs energijos ištekliai arba energijos vartojimas karjere, nustatyti ir pagrįsti veiksmai, kuriais siekiama mažinti energijos vartojimą, ir numatytos metinės rezultatų ataskaitos.
Pareiškėjas pateikia duomenis apie galiojančią elektros energijos pirkimo sutartį ir aiškiai nurodo, kokią perkamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija. Jei reikia, pateikiama elektros energijos tiekėjo deklaracija, kurioje aiškiai nurodyta: i) kokią tiekiamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, ii) galiojančios energijos pirkimo sutarties pobūdis (t. y. privačių energetinių paslaugų sutartis, bendrovės elektros energijos pirkimo sutartis, energijos tiekimas pagal nepriklausomai suteiktą energijos žaliąjį sertifikatą ar pagal žaliąjį tarifą) ir iii) ar perkama elektros energija yra gaminama iš veiklos vietoje arba netoli jos esančių atsinaujinančiųjų išteklių.
Tais atvejais, kai pareiškėjas, siekdamas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, perka kilmės garantijų sertifikatus, pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, kuriais patvirtinama, kad tie kilmės garantijų sertifikatai pirkti laikantis Europos energijos sertifikatų sistemos (EECS) veikimo principų ir taisyklių.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už anglies pėdsako analizę, pareiškėjas pateikia atliktos analizės, kuri atitinka ISO 14067 ar produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodą ir yra patvirtinta akredituotos trečiosios šalies, dokumentų kopiją. Ši pėdsako analizė turi apimti visus su akmens gavyba karjere tiesiogiai susijusius gamybos procesus, transportavimą veiklos vietoje ir už jos ribų gamybos proceso metu, su administraciniais procesais susijusius išmetamuosius teršalus (pvz., naudojantis veiklos vietos pastatais) ir parduoto produkto gabenimą iki karjero prieigos vartų arba į vietos transporto centrą (pvz., geležinkelio stotį ar uostą).
2.2. Medžiagų naudojimo efektyvumas karjere
Karjerą eksploatuojantis subjektas pateikia šiuos duomenis apie per paskutinius kalendorinius metus arba nepertraukiamą 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos karjere vykdytą kasybos ir prekybos veiklą:
— |
A. Bendras iškastinių žaliavų kiekis (m3). |
— |
B. Parduodami akmens blokai, paruošti iš A punkto žaliavų (m3). |
— |
C. Bendras kasybos atliekų ir medžiagų, gautų iš A punkto žaliavų, laikomų šalutiniais produktais (t. y. akmens blokų skeveldros, akmenys ir smulkiosios dalelės) ir parduodamų, kiekis (m3). |
— |
D. Bendras kasybos atliekų ir medžiagų, gautų iš A punkto žaliavų, laikomų šalutiniais produktais (t. y. akmens blokų skeveldros, akmenys ir smulkiosios dalelės) ir naudojamų vidaus reikmėms vietoj kitų medžiagų, kurios kitaip būtų naudojamos toms konkrečioms reikmėms, arba laikomų šalutinių produktų laikymo zonoje, kiekis (m3). |
— |
E. Bendras kasybos atliekų, gautų iš A punkto žaliavų ir perkeliamų į kasybos atliekų laikymo zoną ar sąvartyną, kiekis, prie kurio pridedamas bendras iš A punkto žaliavų gautų medžiagų, laikomų šalutiniais produktais, kurie laikomi šalutinių produktų laikymo zonoje, kiekis (m3). |
Tais atvejais, kai turimi duomenys apie kiekius tonomis, jie turėtų būti perskaičiuojami į kubinius metrus taikant nekintamą kasamos akmens žaliavos piltinio tankio koeficientą.
Kasybos efektyvumo koeficientas turi būti bent 0,50. Jis apskaičiuojamas pagal šią formulę:
Be to, iki 25 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek pareiškėjo nurodytas kasybos efektyvumo koeficientas yra aukštesnis už šį lygį ir artėja prie aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 1,00 (suteikiama nuo 0 taškų, kai kasybos efektyvumo koeficientas yra 0,50, iki 25 taškų, kai kasybos efektyvumo koeficientas yra 1,00).
Vertinimas ir patikra. Pateikiama karjerą eksploatuojančio subjekto deklaracija, kurioje pateikiamos pirmiau nurodytos A, B, C, D ir E vertės, išreikštos kubiniais metrais, ir kasybos efektyvumo koeficiento apskaičiavimas.
Atliekant skaičiavimus turėtų būti daroma prielaida, kad A – B = C+D+E. Dėl bet kokių parduotų medžiagų, kurių kiekis apskaičiuotas pagal C punktą, pateikiamos išrašytos tų medžiagų tiekimo į kitas vietas sąskaitos faktūros.
2.3. Vandens ir nuotekų tvarkymas karjere
Pareiškėjas pateikia vandens naudojimo karjero eksploatavimo darbams, įskaitant vandens surinkimo, recirkuliavimo ir pakartotinio naudojimo strategijas ir metodus, apibūdinimą.
Apskritai:
— |
veiklos vietoje turi būti nustatyta tvarka dėl paviršinių lietaus nuotekų surinkimo ir panaudojimo kompensuojant vandens nuostolius dėl nuotekų dumble likusios drėgmės ir dėl vandens garavimo, |
— |
veiklos vietoje turi būti nustatyta tvarka dėl paviršinių lietaus nuotekų nukreipimo per drenažo sistemos tinklą, kad paviršinės lietaus nuotekos su jose skendinčiomis kietųjų medžiagų dalelėmis iš darbo zonos netekėtų į jokius įrengtus nepralaidaus dugno tvenkinius (iš kurių tiekiamas vanduo pjovimo įrangai) ar į gamtinius vandentakius. |
Tais atvejais, kai naudojamos drėgnojo pjovimo technologijos:
— |
vanduo, skirtas naudoti drėgnojo pjovimo įrangai, laikomas nepralaidžioje talpykloje (pvz., cisternoje, tvenkinyje su nepralaidžia danga išklotu dugnu arba tvenkinyje, kuris iškastas nepralaidžių uolienų sluoksnyje), |
— |
kietųjų medžiagų dalelės iš pjovimo darbams naudojamo vandens nuotekų išskiriamos naudojant nusodinimo sistemas, sulaikymo baseinus, cikloninius atskyriklius, nuožulnios plokštumos nusodintuvus, filtrinius presus ar bet kokius šių technologijų derinius. Nuskaidrintas vanduo grąžinamas atgal į nepralaidaus dugno tvenkinį arba į talpyklą, iš kurios tiekiamas vanduo pjovimo įrangai, |
— |
iš nusėdusio nuotekų dumblo pašalinamas likęs vanduo prieš naudojant dumblą vidaus ar išorės reikmėms arba prieš išvežant jį iš veiklos vietos į tinkamą atliekų šalinimo įrenginį. |
Vertinimas ir patikra. Karjerą eksploatuojantis subjektas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją kartu su atitinkamais ją pagrindžiančiais dokumentais, kuriuose apibūdinta, kaip vanduo naudojamas veiklos vietoje, ir pateikti duomenys apie vandens tvarkymo sistemą, nuotekų dumblo atskyrimą ir dumblo šalinimo operacijas bei paskirties vietas.
2.4. Dulkių kontrolė karjere
Pareiškėjas įrodo, kad veiklos vietoje yra įdiegtos ir taikomos dulkių kontrolei karjere skirtos priemonės. Šios priemonės gali būti įvairios, priklausomai nuo vietos, tačiau jos visose vietose turėtų apimti šiuos elementus:
— |
dulkes nusodinančių vandens purkštuvų ar vakuuminių dulkių rinktuvų su prijungtais rankoviniais filtrais ar elektrostatiniais nusodintuvais naudojimą vykdant bet kokią sausojo pjovimo, trupinimo ar kitą veiklą, dėl kurios paprastai susidaro dideli dulkių kiekiai, |
— |
planą, pagal kurį toje vietoje atliekami darbai yra perkeliami kitur, pakeičiami arba sustabdomi siekiant išvengti dulkių patekimo į orą arba kuo labiau sumažinti jų kiekį, patenkantį į orą nepalankių oro sąlygų laikotarpiais (netaikoma požeminiams karjerams), |
— |
projektuojant karjerą įtraukiamos apsaugos nuo vėjo priemonės, kuriomis siekiama sumažinti vėjo greitį ir kartu išmetamų dulkių kiekį bei vietos dirvožemio eroziją (pvz., vėjo užkardos arba apsauginės juostos nuo vėjo, sukuriamos pasodinant augalus viena ar keliomis eilėmis aplink kasybos atliekų laikymo zoną, įskaitant ir kasybos atliekų apdorojimo įrenginius ir (arba) zoną, kurioje tvarkomos kasybos atliekos), |
— |
specialią uždarą zoną, kurioje laikomas visas drėgnojo pjovimo darbų nuotekų dumblas, iš kurio pašalintas vanduo, ir (arba) visos atliekant sausojo pjovimo darbus susidariusios dulkės, iki tų medžiagų pardavimo, išvežimo pakartotinai naudoti kitur, pakartotinio naudojimo vietoje arba išvežimo į sąvartyną, |
— |
intensyviausiai naudojamų kelių paviršiaus padengimą betono ar asfalto danga, |
— |
tinkamą darbuotojų mokymą apie dulkių kontrolės gerąją praktiką, darbuotojų ir lankytojų aprūpinimą pakankamomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis, |
— |
reguliarius darbuotojų sveikatos patikrinimus, kad būtų galima dažniau stebėti ir nustatyti kvėpavimo takų sutrikimus ir galimai prasidedančią silikozę (pastaroji nuostata dėl silikozės taikoma tik gamykloms, kuriose apdorojami kvarco produktai). |
Vertinimas ir patikra. Karjerą eksploatuojantis subjektas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją ir atitinkamus ją pagrindžiančius dokumentus, taip pat i) karjero vietoje taikomų dulkių kontrolės priemonių apibūdinimą ir ii) atitinkamus duomenis apie darbuotojų sveikatos tikrinimo sistemą.
2.5. Darbuotojų sauga ir darbo sąlygos karjere
Pareiškėjas pateikia karjero darbuotojų saugos ir sveikatos politikos aprašymą. Ši politika apima bent:
— |
visų galimų rizikos veiksnių ir didelių pavojų karjere sisteminę analizę, |
— |
su konkrečiomis karjero darbo procedūromis susijusį darbuotojų mokymo planą, |
— |
visų mašinų, įrankių, elektros įrangos, transporto priemonių, kopėčių, prieigos takų, laiptų, apsauginių užtvarų ir kitos svarbios įrangos tikrinimo ir techninės priežiūros planą, |
— |
įrengiamus mašinų judamųjų dalių, tokių kaip diržai, skriemuliai ir pavaros, nejudamuosius apsaugus ir diskinių pjūklų reguliuojamuosius apsaugus, |
— |
greitojo atlaisvinimo valdiklius, kuriais rankiniai elektriniai įrankiai atjungiami nuo maitinimo šaltinio, ir avarinio stabdymo mygtukus visų sunkiųjų mašinų valdymo pultuose, |
— |
bet kokių sprogmenų saugų laikymą vietoje, |
— |
skaldyto akmens blokams ir stambioms blokų skeveldroms perkelti ir krauti naudojamą tinkamą transportavimo ir kėlimo įrangą, |
— |
ekstremaliųjų situacijų valdymo planus ir darbuotojų mokymą suteikti pirmąją pagalbą, |
— |
visų darbuotojų ir veiklos vietos lankytojų aprūpinimą asmeninėmis apsaugos priemonėmis, |
— |
aiškiai nustatytas didelio triukšmo rizikos zonas. |
Užtikrinami šie su darbo sąlygomis susiję aspektai:
— |
darbuotojai gali naudotis tualetu, persirengimo patalpomis ir valgyklomis ir visada pakankamai aprūpinami geriamuoju vandeniu, |
— |
laikomasi nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų arba Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių konvencijų, nelygu, kurios nuostatos yra griežtesnės, |
— |
visų darbuotojų darbo sutartyse aiškiai apibūdintas atitinkamas darbas, didžiausias leidžiamas privalomų darbo valandų skaičius, darbo užmokestis, socialinio draudimo įmokos (arba kitoks tinkamas draudimas nuo nelaimingų atsitikimų tose valstybėse, kuriose nėra socialinio draudimo), teisės į atostogas ir įspėjimo apie darbo sutarties nutraukimą laikotarpis, |
— |
laikomasi visų darbuotojų saugos ir sveikatos ES arba nacionalinių teisės aktų. |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją kartu su savo darbuotojų saugos ir sveikatos politikos dokumento kopija.
Jei užtikrinamas TDO konvencijų laikymasis, pareiškėjas turi gauti trečiosios šalies patvirtinimą, pagrįstą vietos auditais, kad karjere laikomasi toliau nurodytų pagrindinių TDO konvencijų taikytinų principų.
TDO pagrindinės konvencijos:
a) |
Vaikų darbas:
|
b) |
Prievartinis ir priverčiamasis darbas:
|
c) |
Asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas:
|
d) |
Diskriminacija:
|
Tais atvejais, kai karjeras yra ne ES valstybėje narėje, privaloma pateikti trečiosios šalies patvirtinimą (pvz., pagal „Fairstone“ ar kitas programas, kurių kriterijai yra bent lygiaverčiai taikomiems kriterijams dėl darbuotojų saugos ir sveikatos ir dėl darbo sąlygų, kaip nurodyta pirmiau).
2.6. Karjero poveikio kraštovaizdžiui koeficientai (neprivalomi)
Karjerą eksploatuojantis subjektas pateikia toliau nurodytus karjero vietos duomenis, kad būtų galima apskaičiuoti karjero paliekamo pėdsako koeficientą arba vertingo žemės naudojimo karjere koeficientą, remiantis palydoviniu vietos vaizdu, ne senesniu kaip 1 metai iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos:
— |
KPP – (aktyviai eksploatuojamo) karjero paviršiaus plotas (m2), |
— |
KALZP – kasybos atliekų laikymo zonos plotas (m2), |
— |
ŠPLZP – šalutinių produktų laikymo zonos plotas (m2), |
— |
VLP – visas leidžiamas naudoti plotas toje vietoje, kur vykdoma kasybos veikla (m2), |
— |
BĮP – biologinės įvairovės plotas: i) kuriame yra suformuotas viršutinis dirvožemio sluoksnis ir augalijos danga arba šlapynės ar dirbtinai sukurti nendrynai naudojant vietines rūšis, vykdant laipsnišką vietos aplinkos atkūrimą, ir (arba) ii) kuriame viršutinis dirvožemio sluoksnis ir augmenija nėra suardyti ir tai nėra tik pavieniai izoliuoti karjere likę gamtos ploteliai (m2), |
— |
AEIP – atsinaujinančiajai energijai skirtas plotas, kuriame žemė naudojama elektros energijos gamybai iš saulės, hidroenergijos, vėjo ar biomasės energijos išteklių (m2).
|
Iš viso iki 10 taškų (5 taškai už kiekvieną koeficientą) suteikiama proporcingai tam, kiek, sprendžiant iš pareiškėjo pateiktų įrodymų, tie koeficientai yra arti atitinkamų ribų, kurioms esant suteikiami 5 taškai, arba tas ribas viršija.
Vertinimas ir patikra. Pateikiama karjerą eksploatuojančio subjekto deklaracija kartu su dokumentais, įskaitant žemėlapius ar palydovinius vaizdus, kuriuose apibrėžti KPP, KALZP, ŠPLZP, VLP, BIP ir AEIP, su apskaičiuotais kiekvieno iš šių plotų dydžio duomenimis.
Reikalavimai perdirbimo gamykloms
2.7. Energijos sąnaudos perdirbimo gamykloje
Pareiškėjas turi būti parengęs programą, pagal kurią sistemingai stebimi, fiksuojami ir iki optimalaus lygio mažinami savitosios energijos sąnaudos ir savitasis išmetamo CO2 kiekis. Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas pagal atitinkamą energijos išteklių (pvz., elektros energija ir dyzelinas) ir pagal paskirtį (pvz., veiklos vietos pastatams, apšvietimui, naudojamai pjovimo įrangai, siurbliams ir transporto priemonėms naudojama energija). Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas veiklos vietoje tiek absoliučiaisiais dydžiais (kWh ar MJ vienetais), tiek konkrečios produkcijos atžvilgiu (kiek kWh ar MJ vienetų tenka 1 m3, 1 m2 arba 1 tonai parduotų arba pagamintų ir paruoštų parduoti medžiagų) konkrečiais kalendoriniais metais.
Savitųjų energijos sąnaudų ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane apibūdinamos priemonės, kurių jau imtasi arba planuojama imtis (pvz., efektyvesnis turimos įrangos naudojimas, investavimas į efektyvesnę įrangą, geresnis transportavimas ir logistika ir kt.).
Be to, iš viso 20 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kokia suvartojamos energijos (kuro ir elektros energijos) dalis gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių (nuo 0 taškų, kai atsinaujinančiosios energijos dalis yra 0 %, iki 10 taškų, kai naudojama 100 % atsinaujinančiosios energijos), |
— |
iki 5 taškų suteikiama priklausomai nuo to, kaip perkama bet kokia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija: pagal privačių energetinių paslaugų sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal ilgalaikes bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant prie skirstomojo tinklo prijungtus arba nuotolinio tinklo atsinaujinančiuosius išteklius (15) (4 taškai); naudojant elektros energijos žaliuosius sertifikatus (16) (3 taškai); perkant atsinaujinančiosios energijos kilmės garantijų sertifikatus dėl visos tiekiamos elektros energijos arba tiekimo pagal „žaliąjį tarifą“ iš viešųjų energijos tiekimo paslaugų teikėjų (17) (2 taškai), |
— |
3 taškai suteikiami tada, kai atliekama gaminio anglies pėdsako analizė pagal ISO 14067, arba 5 taškai suteikiami tada, kai naudojami produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodo elementai dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (18). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia perdirbimo gamyklos energijos apskaitos, apimančios bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, įrašus ir įsipareigoja tęsti tokią apskaitą visu ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu. Toje energijos apskaitoje skiriamos įvairios naudojamo kuro rūšys, aiškiai nurodant bet kokį atsinaujinančiųjų išteklių kurą arba tokio kuro kiekį kuro mišiniuose. Savitųjų energijos sąnaudų ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane turi būti bent apibūdinta pradinė padėtis: perdirbimo gamyklos savitosios energijos sąnaudos tuo metu, kai parengtas tas planas, nustatyti bei aiškiai kiekybiškai apibūdinti įvairūs perdirbimo gamykloje vartojamos energijos ištekliai, nustatyti ir pagrįsti veiksmai, kuriais siekiama mažinti savitąjį energijos suvartojimą, ir numatytos metinės rezultatų ataskaitos.
Pareiškėjas pateikia duomenis apie galiojančią elektros energijos pirkimo sutartį ir aiškiai nurodo, kokią perkamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija. Jei reikia, pateikiama elektros energijos tiekėjo deklaracija, kurioje aiškiai nurodyta: i) kokią tiekiamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, ii) galiojančios energijos pirkimo sutarties pobūdis (t. y. privačių energetinių paslaugų sutartis, bendrovės elektros energijos pirkimo sutartis, energijos tiekimas pagal nepriklausomai suteiktą energijos žaliąjį sertifikatą ar pagal žaliąjį tarifą) ir iii) ar perkama elektros energija yra gaminama iš veiklos vietoje arba netoli jos esančių atsinaujinančiųjų išteklių.
Tais atvejais, kai pareiškėjas, siekdamas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, perka kilmės garantijų sertifikatus, pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, kuriais patvirtinama, kad tie kilmės garantijų sertifikatai pirkti laikantis Europos energijos sertifikatų sistemos (EECS) veikimo principų ir taisyklių.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už anglies pėdsako analizę, pareiškėjas pateikia atliktos analizės, kuri atitinka ISO 14067 ar produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodą ir yra patvirtinta akredituotos trečiosios šalies, dokumentų kopiją. Ši pėdsako analizė turi apimti visus su akmens gavyba karjere ir su perdirbimo gamykla tiesiogiai susijusius gamybos procesus, transportavimą veiklos vietoje ir už jos ribų gamybos proceso metu, su administraciniais procesais susijusius išmetamuosius teršalus (pvz., naudojantis veiklos vietos pastatais) ir parduoto gaminio gabenimą iki perdirbimo gamyklos vartų arba į vietos transporto centrą (pvz., geležinkelio stotį ar uostą).
2.8. Vandens ir nuotekų tvarkymas perdirbimo gamykloje
Pareiškėjas pateikia vandens naudojimo toje gamtinio akmens perdirbimo gamykloje, įskaitant vandens surinkimo, recirkuliavimo ir pakartotinio naudojimo strategijas ir metodus, apibūdinimą.
Iš nuotekų, susidariusių atliekant pjovimo darbus, turi būti vietoje išgaunamos kietosios medžiagos taikant nusodinimo ir (arba) filtravimo principus.
Nuskaidrintas nuotekų vanduo turi būti laikomas vietoje ir recirkuliuojamas naudoti pjovimo darbams, dulkių kontrolei ar kitoms reikmėms.
Be to, 5 taškai suteikiami už įrengtą lietaus vandens surinkimo sistemą, kuria renkamas ir kaupiamas lietaus vanduo, veiklos vietoje patekęs ant nepralaidžių paviršių, kad paviršinės lietaus nuotekos su jose skendinčiomis kietųjų medžiagų dalelėmis iš darbo zonų netekėtų į jokius įrengtus nepralaidaus dugno tvenkinius (iš kurių tiekiamas vanduo pjovimo įrangai) ar į gamtinius vandentakius.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją kartu su atitinkamais ją pagrindžiančiais dokumentais, kuriuose apibūdintas vandens naudojimas veiklos vietoje, nuotekų ir lietaus vandens surinkimo tinklas ir nuotekų valymo bei recirkuliavimo sistema.
2.9. Dulkių kontrolė perdirbimo gamykloje
Pareiškėjas įrodo, kad veiklos vietoje yra įdiegtos ir taikomos dulkių kontrolei perdirbimo gamykloje skirtos priemonės. Šios priemonės gali būti įvairios, priklausomai nuo vietos, tačiau jos visose vietose turėtų apimti šiuos elementus:
— |
dulkes nusodinančių vandens purkštuvų ar vakuuminių dulkių rinktuvų su prijungtais rankoviniais filtrais ar elektrostatiniais nusodintuvais naudojimą vykdant bet kokią sausojo pjovimo, trupinimo ar kitą veiklą, dėl kurios paprastai susidaro dideli dulkių kiekiai, |
— |
reguliarų dulkių valymą nuo patalpų grindų, purškiant vandenį ant paviršių, nuo kurių jis nuteka į vietinę vandens valymo sistemą, arba vakuuminio valytuvo naudojimą sausoms dulkėms šalinti (sausos dulkės neturėtų būti šluojamos), |
— |
specialią uždarą zoną, kurioje laikomas visas drėgnojo pjovimo darbų nuotekų dumblas, iš kurio pašalintas vanduo, ir (arba) visos atliekant sausojo pjovimo darbus susidariusios dulkės, iki tų medžiagų pardavimo, išvežimo pakartotinai naudoti kitur, pakartotinio naudojimo vietoje arba išvežimo į sąvartyną, |
— |
intensyviausiai naudojamų kelių paviršiaus padengimą betono ar asfalto danga, |
— |
tinkamą darbuotojų mokymą apie dulkių kontrolės gerąją praktiką, darbuotojų ir lankytojų aprūpinimą pakankamomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis, |
— |
reguliarius darbuotojų sveikatos patikrinimus, kad būtų galima dažniau stebėti ir nustatyti kvėpavimo takų sutrikimus ir galimai prasidedančią silikozę (pastaroji nuostata dėl silikozės taikoma tik gamykloms, kuriose apdorojami kvarco produktai). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją ir atitinkamus ją pagrindžiančius dokumentus, taip pat i) perdirbimo gamykloje taikomų dulkių kontrolės priemonių apibūdinimą ir ii) atitinkamus duomenis apie darbuotojų sveikatos tikrinimo sistemą.
2.10. Perdirbimo gamyklos gamybos proceso atliekų pakartotinis naudojimas
Pareiškėjas sudaro perdirbimo gamykloje susidarančių gamybos proceso atliekų aprašą. Šiame apraše pateikiami išsamūs duomenys apie susidarančių atliekų (pvz., gamybos liekanų ir gamybos nuotekų dumblo) rūšį ir kiekį.
Gamybos proceso atliekų aprašas apima 12 mėnesių laikotarpį, taip pat apskaičiuojama to paties laikotarpio bendra produkcijos išeiga, išreiškiama kaip masė (kg ar tonomis) ir paviršiaus plotas (m2).
Ne mažiau kaip 80 % gamybos liekanų, susidariusių vietoje atliekant gamtinio akmens apdorojimo darbus, masės turi būti pakartotinai panaudojama kitoms reikmėms arba laikoma vietoje ir paruošiama parduoti vėliau.
Be to, iš viso 10 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 5 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek pareiškėjas įrodo didesnį gamybos liekanų pakartotinį naudojimą – gali būti pakartotinai naudojama iki 100 % jų masės (suteikiama nuo 0 taškų, kai pakartotinai naudojama 80 % gamybos liekanų, iki 5 taškų, kai pakartotinai naudojama 100 %), |
— |
iki 5 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek pareiškėjas įrodo bet kokį gamybos nuotekų dumblo naudojimą iki 100 % (suteikiama nuo 0 taškų, kai pakartotinai panaudojama 0 % gamybos nuotekų dumblo, iki 5 taškų, kai pakartotinai naudojama 100 %). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia perdirbimo gamyklos atliekų apskaitos, apimančios bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, įrašus ir įsipareigoja tęsti tokią apskaitą visu ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu.
Pareiškėjas pateikia atitikties privalomajam šio kriterijaus reikalavimui deklaraciją kartu su apskaičiuotu bendru gamybos liekanų kiekiu (kilogramais ar tonomis). Taip pat pateikiami duomenys apie šių gamybos proceso atliekų paskirties vietą, su paaiškinimu, ar jos skiriamos pakartotinai naudoti kitiems išorės procesams, ar siunčiamos į sąvartyną. Bet kokio atliekų medžiagų siuntimo naudoti išorės reikmėms arba jų šalinimo sąvartyne atvejais pateikiami važtaraščiai.
2.11. Regioniniu lygmeniu integruota gamyba perdirbimo gamykloje (neprivaloma)
Šis kriterijus taikomas iš konkretaus karjero kilusių gamtinio akmens gaminių vežimo nuo karjero prieigos vartų iki perdirbimo gamyklos vartų atstumui.
Iki 5 taškų suteikiama proporcingai pareiškėjų gebėjimui įrodyti, kad tarpinių skaldyto akmens blokų vežimo iš karjero į perdirbimo gamyklą atstumas yra mažesnis nei 260 km (suteikiama nuo 0 taškų, kai atstumas ≥ 260 km, iki 5 taškų, kai atstumas ≤ 10 km).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia perdirbimo gamyklos adresą ir atitinkamo karjero (jo prieigos vartų) adresą ar geografinę buvimo vietą. Pareiškėjas taip pat apibūdina, kokių rūšių transportu tarpiniai skaldyto akmens blokai vežami į perdirbimo gamyklą.
Vežimo maršrutas ir bendras atstumas įvertinami ir parodomi žemėlapyje naudojant palydovinių vaizdų žemėlapius ir laisvai prieinamą atstumo apskaičiavimo programinę įrangą.
3. AGLOMERUOTOJO AKMENS GAMINIAMS SU DERVINIAIS RIŠIKLIAIS SKIRTI KRITERIJAI
Vertinimo taškų sistema
Tolesnėje lentelėje parodyta vertinimo taškų sistema ir mažiausias taškų skaičius, būtinas suteikiant ES ekologinį ženklą aglomeruotojo akmens gaminiams.
Kriterijai, pagal kuriuos gali būti suteikiama taškų |
Aglomeruotojo akmens gaminiai |
||
|
0, 3 arba 5 taškai |
||
|
Iki 30 taškų |
||
|
Iki 35 taškų |
||
|
Iki 20 taškų |
||
|
Iki 10 taškų |
||
Didžiausias bendras taškų skaičius |
100 |
||
Mažiausias taškų skaičius, būtinas ES ekologiniam ženklui gauti |
50 |
3.1. Energijos sąnaudos
Konkretiems aglomeruotojo akmens gamybos procesams (įskaitant žaliavų surinkimą, pirminio ir antrinio mišinio ruošimą, formavimą ir apdailą) suvartojamos elektros energijos kiekis turi neviršyti 1,1 MJ/kg.
Jeigu akmens žaliava malama, konkrečiai malimo procesui suvartojamos elektros energijos kiekis (MJ/kg) nurodomas atskirai, tačiau neįtraukiamas į bendrąsias proceso energijos sąnaudas.
Be to, iš viso 30 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek konkretaus proceso elektros energijos suvartojimas sumažinamas iki aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 0,7 MJ/kg (suteikiama nuo 0 taškų už 1,1 MJ/kg iki 10 taškų, kai pasiekiama 0,7 MJ/kg), |
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kokia suvartojamos elektros energijos dalis gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių (nuo 0 taškų, kai atsinaujinančiosios elektros energijos dalis yra 0 %, iki 10 taškų, kai naudojama 100 % atsinaujinančioji elektros energija), |
— |
iki 10 taškų suteikiama priklausomai nuo to, kaip perkama bet kokia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija: pagal privačių energetinių paslaugų sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (10 taškų); pagal bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (10 taškų); pagal ilgalaikes bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant prie skirstomojo tinklo prijungtus arba nuotolinio tinklo atsinaujinančiuosius išteklius (19) (8 taškai); naudojant elektros energijos žaliuosius sertifikatus (20) (6 taškai); perkant atsinaujinančiosios energijos kilmės garantijų sertifikatus dėl visos tiekiamos elektros energijos arba tiekimo pagal „žaliąjį tarifą“ iš viešųjų energijos tiekimo paslaugų teikėjų (21) (4 taškai); |
Vertinimas ir patikra. Konkretiems procesams suvartojamos elektros energijos kiekis apskaičiuojamas dalijant atitinkamos gamybos proceso įrangos suvartojamą elektros energiją iš produkcijos apimties (kg arba m3). Turi būti pateikiami duomenys konkrečiai apie tą gaminį ar gaminius, kuriems prašoma suteikti ES ekologinį ženklą. Jeigu reikšmingai skiriasi įvairių į tą pačią paraišką įtraukiamų gaminių atitinkamos vertės, kiekvieno gaminio duomenys pateikiami atskirai. Tais atvejais, kai turimi produkcijos duomenys yra išreikšti kubiniais metrais, juos reikėtų perskaičiuoti į kilogramus naudojant atitinkamą to aglomeruotojo akmens gaminio piltinio tankio koeficientą (kg/m3).
Pareiškėjas pateikia duomenis apie galiojančią elektros energijos pirkimo sutartį ir aiškiai nurodo, kokią perkamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija. Jei reikia, pateikiama elektros energijos tiekėjo deklaracija, kurioje aiškiai nurodyta: i) kokią tiekiamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, ii) galiojančios energijos pirkimo sutarties pobūdis (t. y. privačių energetinių paslaugų sutartis, bendrovės elektros energijos pirkimo sutartis, energijos tiekimas pagal nepriklausomai suteiktą energijos žaliąjį sertifikatą ar pagal žaliąjį tarifą) ir iii) ar perkama elektros energija yra gaminama iš veiklos vietoje arba netoli jos esančių atsinaujinančiųjų išteklių.
Tais atvejais, kai pareiškėjas, siekdamas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, perka kilmės garantijų sertifikatus, pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, kuriais patvirtinama, kad tie kilmės garantijų sertifikatai pirkti laikantis Europos energijos sertifikatų sistemos (EECS) veikimo principų ir taisyklių.
3.2. Dulkių kontrolė ir oro kokybė
Aiškiai pažymimos ir gerai vėdinamos bet kokios darbo zonos, kuriose yra rizika patirti stireno poveikį, kai stireno koncentracija, kaip žinoma iš stebėsenos duomenų, gali viršyti 20 ppm (arba 85 mg/m3).
Dervų mišiniai dozuojami ir maišomi naudojant uždaras sistemas.
Pareiškėjas įrodo, kad vietoje yra įdiegtos ir taikomos dulkių kontrolei veiklos vietoje skirtos priemonės. Šios priemonės gali būti įvairios, priklausomai nuo vietos, tačiau jos visose vietose turėtų apimti šiuos elementus:
— |
dulkes nusodinančių vandens purkštuvų ar vakuuminių dulkių rinktuvų su prijungtais rankoviniais filtrais ar elektrostatiniais nusodintuvais naudojimą vykdant bet kokią sausojo pjovimo, trupinimo ar kitą veiklą, dėl kurios paprastai susidaro dideli dulkių kiekiai, |
— |
reguliarų dulkių valymą nuo patalpų grindų, purškiant vandenį ant paviršių, nuo kurių jis nuteka į vietinę vandens valymo sistemą, arba vakuuminio valytuvo naudojimą sausoms dulkėms šalinti (sausos dulkės neturėtų būti šluojamos), |
— |
specialią uždarą zoną, kurioje laikomas visas drėgnojo pjovimo darbų nuotekų dumblas, iš kurio pašalintas vanduo, ir (arba) visos atliekant sausojo pjovimo darbus susidariusios dulkės, iki tų medžiagų pardavimo, išvežimo pakartotinai naudoti kitur, pakartotinio naudojimo vietoje arba išvežimo į sąvartyną, |
— |
intensyviausiai naudojamų kelių paviršiaus padengimą betono ar asfalto danga, |
— |
tinkamą darbuotojų mokymą apie dulkių kontrolės gerąją praktiką, darbuotojų ir lankytojų aprūpinimą pakankamomis asmeninėmis apsaugos priemonėmis, |
— |
reguliarius darbuotojų sveikatos patikrinimus, kad būtų galima dažniau stebėti ir nustatyti kvėpavimo takų sutrikimus ir galimai prasidedančią silikozę (pastaroji nuostata dėl silikozės taikoma tik gamykloms, kuriose apdorojami kvarco produktai). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam kriterijui deklaraciją ir atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus, taip pat i) bet kokių darbo zonų, kuriose yra rizika patirti stireno poveikį, ir ten veikiančios ventiliacijos sistemos apibūdinimą; ii) gamybos vietoje taikomų dulkių kontrolės priemonių apibūdinimą ir iii) atitinkamus duomenis apie taikomą darbuotojų sveikatos tikrinimo sistemą.
3.3. Perdirbtos ir antrinės medžiagos gaminių sudėtyje
Pareiškėjas įvertina ir dokumentais patvirtina grynųjų pirminių medžiagų, perdirbtų medžiagų, gautų iš įvairių gamybos procesų atliekų, ir antrinių medžiagų, gautų iš įvairių gamybos procesų šalutinių produktų, prieinamumą tame regione. Taip pat nurodomas apytikris tų medžiagų vežimo iš dokumentais patvirtintų jų tiekimo šaltinių atstumas.
Be to, iki 35 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų dedama į aglomeruotojo akmens gaminio sudėtį, iki aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 35 % gaminio masės dalis (suteikiama nuo 0 taškų, kai perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų masės dalis gaminio sudėtyje yra 0 %, iki 35 taškų, kai atitinkama masės dalis yra ≥ 35 %).
Kai aglomeruotojo akmens gaminių dulkės, nuopjovos ir brokas patenka į naujų gaminių sudėtį, jie nelaikomi gaminio sudėtyje esančiomis perdirbtomis medžiagomis, jeigu jie grąžinami toliau naudoti per tą patį procesą, kurio metu jie susidarė.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomajam šio kriterijaus reikalavimui deklaraciją kartu su ją pagrindžiančiais dokumentais, kuriuose identifikuotos grynosios pirminės, perdirbtos ir antrinės medžiagos ir nurodytas jų prieinamumas tame regione.
Apskaičiuojant gaminio sudėtyje esančių perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekį, konkrečios perdirbtos ir (arba) antrinės medžiagos įtraukiamos tik tuo atveju, jei jos gautos iš išteklių, esančių ≤ 2,5 karto didesniu atstumu nuo aglomeruotojo akmens gamybos vietos negu svarbiausios gamybai naudojamos grynosios pirminės medžiagos (pvz., marmuras ir kvarcas).
Perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų naudojimo mėnesio balanso duomenys pateikiami už 12 gamybos mėnesių iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, ir pareiškėjas įsipareigoja pildyti tokį balansą visu ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu. Balanse pateikiami gautų perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekiai (pagrįsti važtaraščiais ir sąskaitomis faktūromis) ir išvežtų perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekiai visoje parduotoje arba paruoštoje parduoti aglomeruotojo akmens produkcijoje, kurios sudėtyje, kaip teigiama, yra perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų (tai pagrindžiama atitinkamais gaminių kiekiais ir teiginiais dėl tokių medžiagų proc. dalies).
Teiginiai dėl gaminių sudėtyje esančių perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekio turi atitikti ES ekologiniu ženklu ženklinamo (-ų) gaminio (-ių) gamybai naudojamų mišinių sudėtį atskirų partijų lygmeniu. Vien bendro perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekio pateikti neleidžiama.
Jeigu reikšmingai skiriasi įvairių į tą pačią licencijos paraišką įtraukiamų gaminių atitinkamos vertės, kiekvieno gaminio duomenys pateikiami atskirai.
3.4. Derviniai rišikliai gaminių sudėtyje
Poliesterio, epoksidinių dervų ar kitokių dervų naudojimas produkcijoje ribojamas iki ne daugiau kaip 10 % visos galutinio produkto masės.
Be to, iki 20 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek dervinio rišiklio kiekis gaminio sudėtyje sumažinamas iki aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 5 % (suteikiama nuo 0 taškų, kai rišiklio kiekis yra 10 %, iki 20 taškų, kai rišiklio kiekis yra 5 %).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją kartu su apskaičiuotu visu naudojamu dervinio rišiklio kiekiu kaip aglomeruotojo akmens gaminio bendros masės procentine dalimi.
Teiginiai dėl gaminių sudėtyje esančio rišiklio kiekio turi atitikti ES ekologiniu ženklu ženklinamo (-ų) gaminio (-ių) gamybai naudojamų mišinių sudėtį atskirų partijų lygmeniu.
Jeigu reikšmingai skiriasi įvairių į tą pačią licencijos paraišką įtraukiamų gaminių atitinkamos vertės, kiekvieno gaminio duomenys pateikiami atskirai.
3.5. Gamybos proceso atliekų pakartotinis naudojimas
Pareiškėjas sudaro aglomeruotojo akmens gamybos proceso metu susidarančių gamybos proceso atliekų aprašą. Šiame apraše pateikiami išsamūs duomenys apie susidarančių atliekų (pvz., gamybos liekanų ir gamybos nuotekų dumblo) rūšį ir kiekį.
Gamybos proceso atliekų aprašas apima 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo suteikimo dienos, taip pat apskaičiuojama to paties laikotarpio bendra produkcijos išeiga, išreiškiama kaip masė (kg ar tonomis) ir paviršiaus plotas (m2).
Ne mažiau kaip 70 % gamybos proceso atliekų (gamybos liekanų ir nuotekų dumblo), susidariusių gaminant aglomeruotojo akmens plokštes ir blokus, turi būti pakartotinai panaudojama per kitus gamybos procesus.
Be to. iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek pareiškėjas geba įrodyti gamybos proceso atliekų pakartotinį panaudojimą iki 100 % (suteikiama nuo 0 taškų, kai pakartotinai naudojama 70 % gamybos proceso atliekų, iki 10 taškų, kai pakartotinai naudojama 100 %).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia aglomeruotojo akmens produkcijos gamyklos atliekų apskaitos, apimančios bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, įrašus ir įsipareigoja tęsti ir papildyti naujais duomenimis tokią apskaitą per visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį.
Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją kartu su apskaičiuotu bendru gamybos liekanų ir nuotekų dumblo kiekiu (kilogramais ar tonomis). Taip pat pateikiami duomenys apie šių gamybos proceso atliekų paskirties vietą, su paaiškinimu, ar jos skiriamos pakartotinai naudoti kitiems išorės procesams, ar siunčiamos į sąvartyną. Bet kokio atliekų medžiagų siuntimo naudoti išorės reikmėms arba jų šalinimo sąvartyne atvejais pateikiami važtaraščiai.
Kai neįmanoma pateikti konkrečių duomenų apie gamybos liniją arba gaminį, pareiškėjas nurodo atitinkamus visos gamyklos duomenis.
4. KERAMINIAMS IR DEGTO MOLIO GAMINIAMS SKIRTI KRITERIJAI
Vertinimo taškų sistema
Tolesnėje lentelėje parodyta vertinimo taškų sistema ir mažiausias taškų skaičius, būtinas suteikiant ES ekologinį ženklą keraminiams ir degto molio gaminiams.
Tais atvejais, kai pareiškėjas kaip žaliavą naudoja purškiamuoju džiovinimu pagamintus miltelius ir pats nėra tos žaliavos gamintojas, pareiškėjas deklaracijoje nurodo tuos keraminio ar degto molio gaminio (-ių) gamybai naudojamus purškiamuoju džiovinimu pagamintus miltelius ir pateikia tai patvirtinančias tiekimo sąskaitas faktūras, kurios yra ne senesnės kaip 1 metai iki paraiškos datos. Tokiu atveju pareiškėjas pateikia visas atitinkamas purškiamuoju džiovinimu pagamintų miltelių gamintojo deklaracijas, kuriomis įrodoma atitiktis visiems susijusiems ES ekologinio ženklo reikalavimams ir bet kokiems kitiems tinkamiems neprivalomiesiems reikalavimams, dėl kurių gali būti suteikiama daugiau taškų.
Pagal 4.1 ir 4.2 kriterijus keraminėms plytelėms nustatomos dvejos ribos, taikomos atsižvelgiant į tai, ar ES ekologinio ženklo licencija taikoma ribotam gaminių skaičiui (tuo atveju pateikiami reprezentatyvaus laikotarpio stabilios gamybos duomenys), ar plačiam tam tikros gaminių grupės (22) gaminių asortimentui (tuo atveju pateikiami vidutiniai metiniai duomenys). Vidutinės metinės gamybos ribos yra aukštesnės, nes atsižvelgta į energiją, reikalingą krosnių temperatūrai palaikyti tol, kol gamybos linija neveikia (pvz., kai keičiama plytelių forma) arba veikia ne visu pajėgumu (pvz., per naktinę pamainą ar savaitgaliais).
Kriterijai, pagal kuriuos gali būti suteikiama taškų |
Keraminiai ir degto molio gaminiai |
||
|
0, 3 arba 5 taškai |
||
|
Iki 20 taškų |
||
|
Iki 25 taškų |
||
|
Iki 40 taškų |
||
|
Iki 10 taškų |
||
Didžiausias bendras taškų skaičius |
100 |
||
Mažiausias taškų skaičius, būtinas ES ekologiniam ženklui gauti |
50 |
4.1. Per džiovinimo ir degimo procesus suvartojamas kuras
Akmens anglys, naftos koksas, dyzelinis krosnių kuras ir mazutas nenaudojami kaip džiovyklų ar degimo krosnių kuras.
Savitosios kuro energijos sąnaudos per džiovinimo ir degimo procesus turi neviršyti atitinkamų toliau nustatytų privalomų ribų.
|
Purškiamasis džiovintuvas |
Džiovyklė ir krosnis |
||
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
|
Keraminės plytelės (pavienis gaminys) (**) |
1,8 MJ/kg miltelių (*) |
1,3 MJ/kg miltelių (**) |
4,1 MJ/kg |
3,2 MJ/kg |
Keraminės plytelės (gaminių grupė) (***) |
5,5 MJ/kg |
4,3 MJ/kg |
||
Degto molio grindinio blokai |
netaikoma |
netaikoma |
3,5 MJ/kg |
2,1 MJ/kg |
Be to, iki 20 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek savitasis degalų suvartojimas džiovinimo ir degimo procesams yra sumažinamos siekiant atitinkamos aplinkosauginio veiksmingumo ribos, nurodytos pirmiau pateiktoje lentelėje (pvz., degto molio grindinio blokų atveju – nuo 0 taškų už 3,5 MJ/kg iki 20 taškų už ≤ 2,1 MJ/kg).
Dėl keraminių plytelių gaminių, kuriuos gaminant naudojami purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai (pagaminti vietoje arba kitur), apskaičiuojami du balai pagal pirmesnę pastraipą: vienas balas dėl purškiamuoju džiovinimu pagamintų miltelių (PDPM), kitas dėl keraminių plytelių degimo krosnies ir keraminių plytelių džiovyklės (DKD). Tada abu balai perskaičiuojami į vieną balą pagal šią formulę:
Kurobalas = 0,35(PDPM) + 0,65(DKD)
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas deklaruoja atitinkamo (-ų) gaminio (-ių) savitojo kuro suvartojimo vertę (-es), kartu pateikdamas tos vertės ar verčių perskaičiavimus į konkretų balą. Savitasis kuro suvartojimas apskaičiuojamos padalijant atitinkamos gamybos proceso įrangos kuro sąnaudas (išreikštas MJ) iš produkcijos apimties (kg) per atitinkamą gamybos laikotarpį.
Tais atvejais, kai turimi produkcijos duomenys tik kvadratiniais metrais, tačiau duomenis reikia pateikti kilogramais, atitinkama vertė turėtų būti perskaičiuota taikant nekintamą gaminio ar gaminių grupės piltinio tankio koeficientą (išreiškiamą kg/m2).
Visos gaminių grupės duomenys turi atspindėti visos (-ų) gamybos linijos (-ų) padėtį 12 mėnesių laikotarpiu iki ES ekologinio ženklo suteikimo dienos. Konkrečių pavienių gaminių duomenys turi atspindėti padėtį nuolatinės faktinės gamybos sąlygomis.
Degimo krosnių ir džiovyklių sistemose naudojamo kuro tūrio arba masės duomenys paimami iš vietoje gautų duomenų ir perskaičiuojami į megadžaulius (MJ) padauginant per visą nustatytą gamybos laikotarpį suvartoto kuro tūrį ar masę (pvz., kg, t, l arba Nm3) iš savitojo ar bendrojo to kuro šilumingumo vertės (pvz., MJ/kg, MJ/t, MJ/l arba MJ/Nm3).
Tais atvejais, kai generuojant šilumą džiovinimo darbams naudojamas kuras yra tiekiamas į bendros šilumos ir elektros energijos gamybos sistemą, toje sistemoje per nustatytą gamybos laikotarpį pagamintos elektros energijos kiekis (matuojamas kWh ir perskaičiuojamas į MJ) turėtų būti atimamas iš vietoje nustatyto viso džiovyklėje suvartoto kuro kiekio.
4.2. Išmetamo CO2 kiekis
Konkrečiai su kuro deginimu susijęs išmetamo CO2 kiekis ir dėl žaliavų dekarbonizacijos per džiovinimo ir degimo procesus išmetamas kiekis turi neviršyti atitinkamų toliau nustatytų privalomų ribų.
|
Purškiamuoju džiovinimu gaminami milteliai |
Džiovyklė ir krosnis (*) |
||
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
|
Keraminės plytelės pavienis gaminys (***) |
84 kg CO2/t miltelių (*) |
54 kg CO2/t miltelių (*) |
280 kg CO2/t |
230 kg CO2/t |
Keraminės plytelės gaminių grupė (****) |
360 kg CO2/t |
290 kg CO2/t |
||
Degto molio grindinio blokai |
netaikoma |
netaikoma |
192 kg CO2/t |
129 kg CO2/t |
Be to, iki 25 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek savitasis išmetamo CO2 kiekis sumažinamas siekiant atitinkamos aplinkosauginio veiksmingumo ribos, nurodytos pirmiau pateiktoje lentelėje (pvz., degto molio grindinio blokų atveju – nuo 0 taškų už 192 kg CO2/t iki 25 taškų už 129 kg CO2/t).
Dėl keraminių plytelių gaminių, kuriuos gaminant naudojami purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai (pagaminti vietoje arba kitur), apskaičiuojami du balai pagal pirmesnę pastraipą: vienas balas dėl purškiamuoju džiovinimu pagamintų miltelių (PDPM), kitas dėl keraminių plytelių degimo krosnies ir džiovyklės (DKD). Tada abu balai perskaičiuojami į vieną balą pagal šią formulę:
CO2balas = 0,35(PDPM) + 0,65(DKD)
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomajam šio kriterijaus reikalavimui deklaraciją kartu su nustatytu konkrečiu išmetamo CO2 kiekiu, apskaičiuotu pagal tinkamą metodiką, kuri aprašyta toliau.
Įrenginiuose, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (23) , pagamintų gaminių tonai tenkančio savitojo išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimas atliekamas remiantis išmetimo lygiu ir veiklos lygiais pagal stebėsenos metodikos planą, parengtą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/331 (24) dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo taisyklių 6 straipsnį.
Gaminių, gaminamų įrenginiuose, kuriems Direktyva 2003/87/EB netaikoma, rezultatai pateikiami pagal atitinkamą Komisijos reglamente (ES) Nr. 601/2012 (25) nustatytą skaičiavimo metodiką.
Dėl keraminių gaminių, kurių gamybai kaip žaliava naudojami atskirame įrenginyje purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai, pareiškėjas pateikia tų purškiamuoju džiovinimu pagamintų miltelių gamintojo deklaraciją, kurioje nurodyta vidutinio metinio savitojo išmetamo CO2 kiekio vertė per paskutinius ataskaitinius metus, apskaičiuota pagal vieną iš dviejų pirmiau apibūdintų skaičiavimo metodikų.
Visais atvejais savitojo išmetamo CO2 kiekio vertė apskaičiuojama atitinkamo ES ekologiniu ženklu ženklinamo gaminio arba gaminių, kurį (-iuos) apima ES ekologinio ženklo licencija, lygmeniu. Išmetamo CO2 kiekis apskaičiuojamas pagal atitinkamas kuro sąnaudų vertes, apskaičiuotas pagal 4.1 kriterijų, naudojamo kuro CO2 intensyvumą ir naudojamų žaliavų vidutinį karbonatų kiekį.
4.3. Vandens suvartojimas per gamybos procesą
Keraminių ar degto molio gaminių gamybos įrenginiuose:
— |
turi būti gamybos proceso nuotekoms skirta uždarojo ciklo nuotekų recirkuliavimo sistema, padedanti išvengti bet kokio skysčio išleidimo į išorę, arba |
— |
turi būti galima įrodyti, kad savitasis gėlo vandens suvartojimas yra mažesnis arba lygus tolesnėje lentelėje nustatytoms vartojimo riboms.
|
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties šiam privalomajam reikalavimui deklaraciją, nurodydamas, kokiomis priemonėmis jis laikosi šio reikalavimo.
Tais atvejais, kai gamybos proceso nuotekos recirkuliuojamos naudojant uždarą sistemą, iš kurios į išorę neišleidžiama jokių skysčių, pareiškėjas pateikia trumpą tos sistemos ir pagrindinių jos eksploatavimo parametrų apibūdinimą.
Tais atvejais, kai tokios sistemos nėra, pateikiami paskutinių kalendorinių metų arba nepertraukiamo 12 mėnesių laikotarpio iki ES ekologinio ženklo suteikimo dienos bendrieji gamybos proceso vandens suvartojimo duomenys (l arba m3) ir bendrieji keraminės ar degto molio produkcijos duomenys (kg arba m2).
Kai neįmanoma pateikti konkrečių duomenų apie gamybos liniją arba gaminį, pareiškėjas nurodo atitinkamus visos gamyklos duomenis.
Vandens suvartojimas tualetuose, valgyklose ir vykdant kitą su gamybos procesu tiesiogiai nesusijusią veiklą turėtų būti matuojamas atskirai ir neįtraukiamas į šį skaičiavimą.
4.4. Dulkių, vandenilio fluorido, NOx ir SOx išmetimas į orą
Priemonės, skirtos atliekant šaltas dulkes keliančias operacijas susidarančių dulkių kiekiui mažinti, keraminių plytelių gamybos objekte turėtų būti taikomos atliekant bent žaliavų priėmimo, maišymo ir malimo bei plytelių glazūravimo ar dekoravimo operacijas.
Savitieji su keraminių ar degto molio gaminių gamyba susiję į orą išmetami dulkių, vandenilio fluorido, NOx ir SOx kiekiai turi neviršyti atitinkamų tolesnėje lentelėje nustatytų privalomų ribų.
Teršalų išmetimo parametras |
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
Bandymo metodas |
Suteikiami taškai |
Dulkės (purškiamasis džiovintuvas) (*) |
90 mg/kg |
netaikoma |
EN 13284 |
netaikoma |
Dulkės (degimo krosnies) |
50 mg/kg |
10 mg/kg |
EN 13284 |
Iki 10 |
HF (degimo krosnies) |
20 mg/kg |
6 mg/kg |
ISO 15713 |
Iki 10 |
NOx, išreikšta NO2 (degimo krosnies) |
250 mg/kg |
170 mg/kg |
EN 14792 |
Iki 10 |
SOx, išreikšta SO2 (degimo krosnies) |
1300 mg/kg |
750 mg/kg |
EN 14791 |
Iki 10 |
Be to, iki 40 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek savitieji faktiniai išmetami dulkių, vandenilio fluorido, NOx ir SOx kiekiai sumažinami siekiant atitinkamų aplinkosauginio veiksmingumo ribų, nurodytų pirmiau pateiktoje lentelėje (pvz., dėl išmetamo vandenilio fluorido nuo 0 taškų už 20 mg/kg iki 10 taškų už ≤ 6 mg/kg).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją, pagrįstą i) priemonių, skirtų atliekant šaltas dulkes keliančias operacijas susidarančių dulkių kiekiui mažinti, aprašymu ir ii) objekto duomenimis (mg/Nm3), išreikštais vidutine metine verte, apskaičiuota pagal dienų vidutines vertes. Tie duomenys turi būti gauti vykdant nuolatinę arba periodinę stebėseną pagal atitinkamus EN arba ISO standartus. Tais atvejais, kai vykdoma periodinė stebėsena, turi būti paimti ne mažiau kaip trys ėminiai tuo metu, kai nuolat eksploatuojamas purškiamasis džiovintuvas ar degimo krosnis gaminant ES ekologiniu ženklu ženklinamą (-us) gaminį (-ius).
Tais atvejais, kai turimi produkcijos duomenys tik kvadratiniais metrais, tačiau duomenis reikia pateikti kilogramais, atitinkama vertė turėtų būti perskaičiuota taikant nekintamą gaminio ar gaminių grupės piltinio tankio koeficientą (išreiškiamą kg/m2).
Visos gaminių grupės duomenys turėtų atspindėti visos (-ų) gamybos linijos (-ų) padėtį 12 mėnesių laikotarpiu iki ES ekologinio ženklo suteikimo dienos. Konkrečių pavienių gaminių duomenys turi atspindėti padėtį nuolatinės faktinės gamybos sąlygomis.
Siekiant perskaičiuoti išmetamųjų dujų stebėsenos rezultatus iš mg/Nm3 (kai O2 sudaro 18 %) į mg/kg keraminių ar degto molio gaminių, būtina juos padauginti iš savitojo dujų debito tūrio (Nm3/kg gaminio). Standartinėmis 273 K ir 101,3 kPa sąlygomis 1 Nm3 atitinka 1 m3 sausųjų dujų.
Kai neįmanoma pateikti konkrečių duomenų apie gamybos liniją arba gaminį, pareiškėjas nurodo atitinkamus visos gamyklos duomenis ir ES ekologiniu ženklu ženklinamai produkcijai išmetamųjų teršalų kiekio duomenis priskiria pagal masę.
4.5. Nuotekų tvarkymas
Gaminant keraminio ar degto molio gaminius susidariusios gamybos proceso nuotekos valomos renkantis vieną iš šių variantų:
— |
1 variantas: nuotekos valomos vietoje pašalinant jose skendinčias kietųjų medžiagų daleles, ir išvalytos nuotekos grąžinamos į gamybos procesą tokioje sistemoje, iš kurios į išorę neišleidžiama jokių skysčių, arba |
— |
2 variantas: nuotekos valomos vietoje pašalinant jose skendinčias kietųjų medžiagų daleles (arba visai nevalomos) ir tada siunčiamos į trečiųjų šalių eksploatuojamus valymo įrenginius, arba |
— |
3 variantas: nuotekos valomos vietoje pašalinant jose skendinčias kietųjų medžiagų daleles ir tada išleidžiamos į vietos vandentakius. |
Tais atvejais, kai taikomas 2 ar 3 variantas, atitinkamai pareiškėjas arba nuotekų valymo įrenginius eksploatuojanti trečioji šalis turi įrodyti, kad galutinis išvalytas ištakis, išleidžiamas į vietos vandentakius, neviršija toliau nurodytų ribų.
Parametras |
Riba |
Bandymo metodai |
Skendinčios kietosios medžiagos |
40 mg/l |
ISO 5667-17 |
Kadmis |
0,015 mg/l |
ISO 8288 |
Švinas |
0,15 mg/l |
ISO 8288 |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties deklaraciją, kurioje nurodyta, kuris variantas pasirinktas gamybos vietoje.
Tais atvejais, kai gamybos proceso nuotekos recirkuliuojamos naudojant uždarą sistemą, iš kurios į išorę neišleidžiama jokių skysčių, pareiškėjas pateikia trumpą tos sistemos ir pagrindinių jos eksploatavimo parametrų apibūdinimą.
Tais atvejais, kai išvalytos arba nevalytos nuotekos siunčiamos į trečiosios šalies eksploatuojamą valymo įrenginį, to įrenginio valdytojas deklaruoja vidutines skendinčių kietųjų medžiagų, kadmio ir švino koncentracijas galutiniame išvalytame ištakyje ir pateikia bandymų ataskaitas, pagrįstas kas savaitę atliekama išleidžiamų nuotekų analize pagal pirmiau nustatytus standartinius bandymų metodus arba lygiaverčius vidaus laboratorinius metodus. Rečiau atlikti bandymus gali būti leidžiama tais atvejais, kai įrenginio eksploatavimo licencijoje leidžiama tai daryti.
Tais atvejais, kai gamybos proceso nuotekos valomos vietoje ir ištakis išleidžiamas į vietos vandentakį, pareiškėjas deklaruoja vidutines skendinčių kietųjų medžiagų, kadmio ir švino koncentracijas galutiniame išvalytame ištakyje ir pateikia bandymų ataskaitas, pagrįstas kas savaitę atliekama išleidžiamų nuotekų analize pagal pirmiau apibrėžtus standartinius bandymų metodus arba lygiaverčius vidaus laboratorinius metodus. Rečiau atlikti bandymus gali būti leidžiama tais atvejais, kai įrenginio eksploatavimo licencijoje leidžiama tai daryti.
4.6. Gamybos proceso atliekų pakartotinis naudojimas
Pareiškėjas sudaro keraminio ar degto molio gamybos proceso metu susidarančių gamybos proceso atliekų aprašą. Tame apraše pateikiami išsamūs susidariusių gamybos proceso atliekų (26) rūšių ir kiekio duomenys.
Gamybos proceso atliekų aprašas apima bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo suteikimo dienos, taip pat apskaičiuojama to paties laikotarpio bendra produkcijos išeiga, išreiškiama kaip masė (kg ar tonomis) ir paviršiaus plotas (m2).
Ne mažiau kaip 90 % keraminių ar degto molio gaminių gamybos proceso metu susidariusių atliekų masės turi būti panaudojama per tą patį gamybos procesą vietoje, panaudojama per keramikos ar degto molio gamybos procesus kitose vietose arba pakartotinai naudojama per kitus gamybos procesus.
Be to, iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek padidinami pakartotinai naudojamų gamybos proceso atliekų kiekiai, siekiant aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 100 % atliekų pakartotinis panaudojimas (suteikiama nuo 0 taškų, kai pakartotinai naudojama 90 % gamybos proceso atliekų, iki 10 taškų, kai pakartotinai naudojama 100 %).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją kartu su keraminių arba degto molio gaminių gamyklos atliekų apskaita, apimančia bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, ir apskaičiuotu bendru gamybos liekanų ir nuotekų dumblo kiekiu (kilogramais ar tonomis). Pareiškėjas įsipareigoja tęsti ir papildyti naujais duomenimis šią apskaitą per visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį.
Taip pat pateikiami duomenys apie šių gamybos proceso atliekų paskirties vietą, su paaiškinimu, ar jos skiriamos pakartotinai naudoti vidaus procesams, kitiems išorės procesams, ar siunčiamos į sąvartyną. Bet kokio atliekų medžiagų siuntimo naudoti išorės reikmėms arba jų šalinimo sąvartyne atvejais pateikiami važtaraščiai.
Kai neįmanoma pateikti konkrečių duomenų apie gamybos liniją arba gaminį, pareiškėjas nurodo atitinkamus visos gamyklos duomenis.
4.7. Glazūros ir dažai
Tais atvejais, kai keraminės plytelės ar degto molio gaminiai glazūruojami arba dekoruojami, glazūros mišinyje ar dažuose esančio švino kiekis turi būti mažesnis nei 0,10 % masės ir kadmio kiekis mažesnis nei 0,10 % masės.
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomajam šio kriterijaus reikalavimui deklaraciją kartu su atitinkama glazūros arba dažų tiekėjo deklaracija arba saugos duomenų lapu.
. 5. SURENKAMŲJŲ BETONO GAMINIŲ AR SUSLĖGTOS ŽEMĖS BLOKELIŲ, PAGAMINTŲ NAUDOJANT HIDRAULINIUS RIŠIKLIUS AR PAKAITINĮ CEMENTĄ, KRITERIJAI
Vertinimo taškų sistema
ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas tarpiniams hidrauliniams rišikliams ar pakaitinio cemento produktams, kurie pateikiami rinkai, ir galutiniams kietųjų dangų gaminiams, gaminamiems sumaišant tokius rišiklius ar cementą su užpildais ir vandeniu ir tada atliekant tolesnį apdorojimą ir kietinimą.
Tais atvejais, kai pareiškėjas nėra tarpinio hidraulinio rišiklio ar pakaitinio cemento produkto gamintojas ir ES ekologinis ženklas nėra suteiktas tam rišikliui ar cemento produktui, pareiškėjas deklaracijoje nurodo, koks (-ie) rišiklis (-iai) ar cementas naudojami gaminant ES ekologiniu ženklu ženklinamą (-us) kietųjų dangų gaminį (-ius), ir pateikia tai patvirtinančias tiekimo sąskaitas faktūras, kurios yra ne senesnės kaip 1 metai iki paraiškos datos.
Tokiu atveju pareiškėjas pateikia visas atitinkamas hidraulinio rišiklio ar pakaitinės rūšies cemento gamintojo deklaracijas, kuriomis įrodoma atitiktis visiems susijusiems ES ekologinio ženklo reikalavimams ir bet kokiems kitiems tinkamiems neprivalomiesiems reikalavimams, dėl kurių gali būti suteikiama daugiau taškų.
Kiekvienu atveju taikoma vertinimo taškų sistema ir mažiausias būtinas taškų skaičius parodyti tolesnėje lentelėje.
|
Hidraulinis rišiklis |
Pakaitinių rūšių cementas |
Iš cemento pagaminti kietosios dangos gaminiai |
Iš kalkių pagaminti kietosios dangos gaminiai |
||
|
0, 3 arba 5 taškai |
netaikoma |
netaikoma |
netaikoma |
||
|
netaikoma |
netaikoma |
0, 3 arba 5 taškai |
0, 3 arba 5 taškai |
||
|
Iki 15 taškų |
Iki 15 taškų |
Iki 15 taškų |
netaikoma |
||
|
Iki 20 taškų |
Iki 20 taškų |
Iki 20 taškų |
Iki 20 taškų |
||
|
Iki 15 taškų |
netaikoma arba iki 15 taškų |
Iki 15 taškų |
Iki 15 taškų |
||
|
netaikoma |
netaikoma |
Iki 25 taškų |
Iki 25 taškų |
||
|
netaikoma |
netaikoma |
Iki 20 taškų |
Iki 20 taškų |
||
|
netaikoma |
netaikoma |
Iki 10 taškų |
Iki 15 taškų |
||
Didžiausias bendras taškų skaičius |
55 |
35 arba 50 |
110 |
100 |
||
Mažiausias taškų skaičius, būtinas ES ekologiniam ženklui gauti |
27,5 |
17,5 arba 25 |
55 |
50 |
5.1. Klinkerio faktorius
Šis kriterijus netaikomas hidrauliniams rišikliams, gaminamiems kalkių pagrindu.
Hidraulinio cemento rišikliams:
Pareiškėjas arba hidraulinio cemento rišiklio tiekėjas nurodo klinkerio faktorių ar bent atitinkamą EN 197-1 žymą (kurią galima naudoti vietoj klinkerio faktoriaus pagal toliau pateiktą lentelę).
EN 197-1 žyma |
Numanomas klinkerio faktorius |
EN 197-1 žyma |
Numanomas klinkerio faktorius |
CEM I |
0,96 |
CEM II/A-L |
0,83 |
CEM II/A-S |
0,83 |
CEM II/B-L |
0,68 |
CEM II/B-S |
0,68 |
CEM II/A-LL |
0,83 |
CEM II/A-D |
0,88 |
CEM II/B-LL |
0,68 |
CEM II/A-P |
0,83 |
CEM II/A-M |
0,80 |
CEM II/B-P |
0,68 |
CEM II/B-M |
0,68 |
CEM II/A-Q |
0,83 |
CEM III/A |
0,47 |
CEM II/B-Q |
0,68 |
CEM III/B |
0,25 |
CEM II/A-V |
0,83 |
CEM III/C |
0,09 |
CEM II/B-V |
0,68 |
CEM IV/A |
0,73 |
CEM II/A-W |
0,83 |
CEM IV/B |
0,52 |
CEM II/B-W |
0,68 |
CEM V/A |
0,72 |
CEM II/A-T |
0,83 |
CEM V/B |
0,57 |
CEM II/B-T |
0,68 |
|
|
Iki 15 taškų gali būti pareiškėjams suteikiama proporcingai tam, kiek hidraulinio cemento rišiklio klinkerio faktorius sumažinamas siekiant aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 0,60 (suteikiama nuo 0 taškų, kai klinkerio faktorius yra ≥ 0,90, iki 15 taškų, kai klinkerio faktorius ≤ 0,60).
Pakaitinis cementas:
Iki 15 taškų gali būti pareiškėjams suteikiama proporcingai tam, kiek cemento klinkerio faktorius sumažinamas siekiant aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra 0,00 (suteikiama nuo 0 taškų, kai klinkerio faktorius yra 0,30, iki 15 taškų, kai klinkerio faktorius yra 0,00).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas dėl tiekiamo hidraulinio rišiklio arba rišiklių deklaruoja konkretų hidraulinio rišiklio klinkerio faktorių arba tam rišikliui tinkamą žymą pagal standarto EN 197-1 1 lentelę.
Tais atvejais, kai gaminant kietosios dangos gaminį naudojamas daugiau kaip vienas hidraulinis rišiklis ar pakaitinis cementas (pvz., dvisluoksnių mozaikinių plytelių gaminiuose), pareiškėjas apskaičiuoja taškus, kurie būtų skiriami už kiekvieną hidraulinį rišiklį ar pakaitinį cementą, jei jis būtų naudojamas atskirai, ir tada apskaičiuoja vidutinį balą kaip visų taškų svertinį vidurkį pagal tai, kokiomis proporcijomis kiekvieno hidraulinio rišiklio ar pakaitinio cemento dedama į gaminį.
5.2. Išmetamieji LOJ
Su portlandcemenčio klinkerio, kalkių ar pakaitinių rūšių cemento gamyba susijęs išmetamo CO2 kiekis turi neviršyti atitinkamų privalomų tolesnėje lentelėje nustatytų ribų, skaičiuojant pagal atitinkamą skaičiavimo metodą, taip pat nurodytą tolesnėje lentelėje.
Gaminių rūšis |
Privaloma riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
CO2 apskaičiavimo metodas |
Pilkasis portlandcemenčio klinkeris |
816 kg CO2/t klinkerio |
751 kg CO2/t klinkerio |
Atitinkamai pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/331 arba Reglamentą (ES) Nr. 601/2012 |
Kalkės |
1 028 kg CO2/t hidraulinių kalkių |
775 kg CO2/t hidraulinių kalkių |
|
Baltasis portlandcemenčio klinkeris |
1 063 kg CO2/t klinkerio |
835 kg CO2/t klinkerio |
|
Pakaitinių rūšių cementas |
571 kg CO2/t cemento |
526 kg CO2/t cemento |
ISO 14067 anglies pėdsakas A1–A3 gyvavimo ciklo etapuose |
Be to, iki 20 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek išmetamo CO2 kiekis sumažinamas siekiant atitinkamos aplinkosauginio veiksmingumo ribos, nurodytos pirmiau pateiktoje lentelėje (pvz., pilko portlandcemenčio klinkerio atveju – nuo 0 taškų už 816 kg CO2 vienai klinkerio tonai iki 20 taškų už 751 kg CO2 vienai klinkerio tonai).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomajam šio kriterijaus reikalavimui deklaraciją kartu su nustatytu konkrečiu išmetamo CO2 kiekiu, apskaičiuotu pagal atitinkamą pirmiau pateiktoje lentelėje nustatytą metodiką.
Įrenginiuose, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, pagamintų gaminių tonai tenkančio savitojo išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimas atliekamas remiantis išmetimo lygiu ir veiklos lygiais pagal stebėsenos metodikos planą, parengtą pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2019/331 dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo taisyklių 6 straipsnį.
Gaminių, gaminamų įrenginiuose, kuriems Direktyva 2003/87/EB netaikoma, rezultatai pateikiami pagal atitinkamą Reglamente (ES) Nr. 601/2012 nustatytą skaičiavimo metodiką.
Visais atvejais savitojo išmetamo CO2 kiekio vertė apskaičiuojama atitinkamo ES ekologiniu ženklu ženklinamo gaminio arba gaminių, kurį (-iuos) apima ES ekologinio ženklo licencija, lygmeniu. Tais atvejais, kai įrenginiai naudojami gaminant ne vienos, o kelių rūšių gaminius, duomenys, kiek praktiškai įmanoma, gaunami remiantis konkrečiomis gamybos linijomis ir procesais, naudojamais gaminant tą gaminį, kuriam siekiama gauti licenciją. Tais atvejais, kai CO2 išmetamas per bendrus procesus tame pačiame įrenginyje gaminant kelių rūšių gaminius, išmetamas kiekis paskirstomas proporcingai pagal gaminių masę.
Tais atvejais, kai naudojamas pakaitinės rūšies cementas, pareiškėjas pateikia atliktos anglies pėdsako analizės, kuri atitinka standartą ISO 14067 ir yra patvirtinta akredituotos trečiosios šalies, dokumentų kopiją. Ši pėdsako analizė turi apimti visų pagrindinių naudojamų žaliavų ir visų gyvavimo ciklo A1–A3 etapų cheminių aktyvatorių gamybos analizę. Jei nėra gauta konkrečių duomenų iš medžiagų tiekėjų, turėtų būti naudojami bendrieji išmetamųjų teršalų faktoriai iš gyvavimo ciklo aprašo duomenų bazės.
Tais atvejais, kai gaminant kietosios dangos gaminį naudojamas daugiau kaip vienas hidraulinis rišiklis ar pakaitinis cementas (pvz., dvisluoksnes mozaikines plyteles), pareiškėjas apskaičiuoja taškus, kurie būtų skiriami už kiekvieną hidraulinį rišiklį ar pakaitinį cementą, jei jis būtų naudojamas atskirai, ir tada apskaičiuoja vidutinį balą kaip visų taškų svertinį vidurkį pagal tai, kokiomis proporcijomis kiekvieno hidraulinio rišiklio ar pakaitinio cemento dedama į gaminį.
5.3. Dulkių, NOx ir SOx išmetimas į orą
Šis kriterijus taikomas hidrauliniams rišikliams, tačiau netaikomas pakaitiniam cementui, jei jame klinkerio yra 30 % masės arba mažiau.
Savitieji iš cemento krosnių ar kalkių degimo krosnių į orą išmetami dulkių, NOx ir SOx kiekiai turi neviršyti atitinkamų tolesnėje lentelėje nustatytų privalomų ribų.
Parametras |
Privaloma savitojo išmetamo CO2 kiekio riba |
Aplinkosauginio veiksmingumo riba |
Bandymo metodas |
Suteikiami taškai |
Dulkės |
≤ 34,5 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
≤ 11,5 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
EN 13284 |
Iki 5 |
NOx (kaip NO2) |
≤ 1472 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
≤ 920 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
EN 14791 |
Iki 5 |
SOx (kaip SO2) |
≤ 460 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
≤ 115 g/t klinkerio arba hidraulinių kalkių |
EN 14792 |
Iki 5 |
Be to, iki 15 taškų gali būti skiriama proporcingai tam, kiek savitieji faktiniai išmetami dulkių, NOx ir SOx kiekiai (išreiškiami gramais klinkerio arba hidraulinių kalkių tonoje, g/t) sumažinami siekiant atitinkamų aplinkosauginio veiksmingumo ribų, nurodytų pirmesnėje lentelėje (pvz., 0 taškų skiriama, kai išmetamų dulkių kiekis yra 34,5 g vienai klinkerio tonai, o 5 taškai – kai išmetamų dulkių kiekis yra 11,5 g vienai klinkerio tonai).
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją, pagrįstą vietoje gautais iš cemento krosnies ar kalkių degimo krosnies išmetamo CO2 kiekio duomenimis (mg/Nm3), išreikštais vidutine metine verte, apskaičiuota pagal dienų vidutines vertes. Tie veiklos vietos duomenys turi būti gauti vykdant nuolatinę stebėseną pagal atitinkamus EN arba ISO standartus.
Siekiant perskaičiuoti išmetamųjų dujų stebėsenos rezultatus iš mg/Nm3 (kai O2 kiekis yra 10 %), į gramus vienai klinkerio tonai (g/t),būtina juos padauginti iš konkretaus krosnies dujų debito tūrio (vienai klinkerio tonai, Nm3/t). Savitasis dujų srauto debitas cemento krosnyse paprastai yra nuo 1 700 iki 2 500 Nm3/t (vienai klinkerio tonai). Cemento gamintojas turi aiškiai nurodyti savitąjį oro srauto debitą apskaičiuojant išmetamų dulkių, NOx ir SOx kiekius. Standartinėmis 273 K ir 101,3 kPa sąlygomis 1 Nm3 atitinka 1 m3 sausųjų dujų.
Siekiant perskaičiuoti išmetamųjų dujų stebėsenos rezultatus iš mg/Nm3 (kai O2 kiekis yra 11 %) į gramus vienai kalkių tonai (g/t), būtina juos padauginti iš konkretaus kalkių degimo krosnies dujų debito tūrio (vienai kalkių tonai, Nm3/t). Savitasis kalkių degimo krosnių dujų debito tūris paprastai gali būti nuo 3 000 iki 5000 Nm3/t (vienai kalkių tonai), priklausomai nuo naudojamos krosnies tipo. Kalkių gamintojas turi aiškiai nurodyti savitąjį oro srauto debitą apskaičiuojant išmetamų dulkių, NOx ir SOx kiekius. Standartinėmis 273 K ir 101,3 kPa sąlygomis 1 Nm3 atitinka 1 m3 sausųjų dujų.
Dėl nepertraukiamų gamybos operacijų turėtų būti pateikiami 12 mėnesių laikotarpio iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos duomenys. Dėl trumpesnių gamybos operacijų nurodomas (-i) faktinis (-iai) gamybos laikotarpis (-iai), ir vietos duomenys turėtų apimti bent 80 % visos tos gamybos operacijos.
Kai neįmanoma pateikti konkrečių duomenų apie gamybos liniją arba gaminį, pareiškėjas nurodo atitinkamus visos gamyklos duomenis.
Tais atvejais, kai gaminant ES ekologiniu ženklu ženklinamus kietosios dangos gaminius (pvz., dvisluoksnes mozaikines plyteles) naudojamas daugiau kaip vienas hidraulinis rišiklis, pareiškėjas apskaičiuoja taškus, kurie būtų skiriami už kiekvieną hidraulinį rišiklį tarsi jis būtų vienintelė naudojama rišiklio rūšis, o tada apskaičiuoja vidutinį balą kaip visų taškų svertinį vidurkį pagal tai, kokiomis proporcijomis kiekvienas hidraulinis rišiklis naudojamas ES ekologiniu ženklu ženklinamo kietosios dangos gaminio gamybos linijoje.
5.4. Žaliavų regeneravimas ir atsakingas naudojimas
Pareiškėjas įvertina ir dokumentais patvirtina grynųjų pirminių medžiagų, perdirbtų medžiagų, gautų iš įvairių gamybos procesų atliekų, ir antrinių medžiagų, gautų iš įvairių gamybos procesų šalutinių produktų, prieinamumą tame regione. Taip pat nurodomas apytikris tų medžiagų vežimo iš dokumentais patvirtintų jų tiekimo šaltinių atstumas.
Pareiškėjas turi nustatytas bet kokioms grąžinamo ar atmetamo betono partijoms taikomas procedūras, pagal kurias visos grąžinamos ar atmetamos medžiagos:
— |
tiesiogiai perdirbamos gaminant naujas betono partijas, kurių betonas liejamas, kol grąžintas ar atmestas betonas dar nėra sukietėjęs, arba |
— |
perdirbamos kaip užpildas, naudojamas gaminant naujas betono partijas po to, kai grąžintas ar atmestas betonas sukietėja, arba |
— |
pagal sutartimi įformintą susitarimą su trečiąja šalimi perdirbamos ne toje veiklos vietoje, o kitur, prieš arba po betono sukietėjimo. |
Be to, iš viso daugiausia 25 taškai gali būti suteikiami priklausomai nuo to, kokios žaliavos naudojamos:
|
Cemento gaminiai |
Kalkių arba pakaitinio cemento gaminiai |
iki 30 % perdirbtos ar antrinės medžiagos |
Iki 20 taškų |
Iki 25 taškų |
iki 100 % atsakingai gautų pirminių nerūdinių medžiagų |
Iki 5 taškų |
Iki 5 taškų |
atsakingai gautas cementas |
5 taškai |
netaikoma |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia atitikties privalomiesiems šio kriterijaus reikalavimams deklaraciją kartu su ją pagrindžiančiais dokumentais, kuriuose nurodyti potencialių grynųjų pirminių, perdirbtų ir antrinių medžiagų pristatymo atstumai. Arba atitiktis privalomiesiems šio kriterijaus aspektams gali būti įrodyta turint Betono tvarumo tarybos (CSC) tam betono gamintojui suteiktą sidabrinį, auksinį arba platininį sertifikatą pagal CSC techninio vadovo 2.0 redakciją.
Apskaičiuojant gaminio sudėtyje esančių perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekį, konkrečios perdirbtos ir (arba) antrinės medžiagos įtraukiamos tik tuo atveju, jei jos gautos iš išteklių, esančių ≤ 2,5 karto didesniu atstumu nuo surenkamųjų betono gaminių gamybos vietos negu svarbiausios gamybai naudojamos grynosios pirminės medžiagos (pvz., stambieji ir smulkieji užpildai ir papildomos cementinės medžiagos). Kai surenkamųjų betono gaminių dulkės ir brokas patenka į naujo gaminio sudėtį, jie nelaikomi gaminio sudėtyje esančiomis perdirbtomis medžiagomis, jeigu jie grąžinami toliau naudoti per tą patį procesą, kurio metu jie susidarė.
Atsakingai gaunamos medžiagos turi būti sertifikuotos kaip tokios pagal Betono tvarumo tarybos (angl. Concrete Sustainability Council) arba lygiavertės trečiosios šalies sertifikavimo sistemą.
Perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų naudojimo ir atsakingo medžiagų naudojimo mėnesio balanso duomenys pateikiami už 12 gamybos mėnesių iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos. Pareiškėjas įsipareigoja tęsti ir papildyti naujais duomenimis šią apskaitą per visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Balanse pateikiami gautų perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų ir atsakingai naudojamų medžiagų kiekiai (pagrįsti važtaraščiais ir sąskaitomis faktūromis) ir išvežtų perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų bei atsakingai naudojamų medžiagų kiekiai visoje parduotoje arba paruoštoje parduoti surenkamųjų betono gaminių produkcijoje, kurios sudėtyje, kaip teigiama, yra perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų ar atsakingai naudojamų medžiagų (tai pagrindžiama atitinkamais gaminių kiekiais ir teiginiais dėl tokių medžiagų proc. dalies).
Kadangi surenkamųjų betono gaminių gamybos procesui yra būdingas suskirstymas partijomis, teiginiai dėl perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų kiekio juose ir teiginiai dėl atsakingo hidraulinio rišiklio, pakaitinių rūšių cemento ar užpildų naudojimo pagrindžiami naudojamų mišinių sudėtimi atskirų partijų lygmeniu. Apskaičiuoti bendrai paskirstyto perdirbtų ir (arba) antrinių medžiagų ar atsakingai naudojamų medžiagų kiekio neleidžiama.
Tais atvejais, kai turimi produkcijos duomenys tik kubiniais metrais, tačiau reikia pateikti duomenis, išreikštus kilogramais, arba atvirkščiai, atitinkama vertė turėtų būti perskaičiuota taikant nekintamą atitinkamos medžiagos piltinio tankio koeficientą.
5.5. Energijos sąnaudos
Pareiškėjas turi būti parengęs programą, pagal kurią sistemingai stebimi, registruojami ir iki optimalaus lygio mažinami surenkamųjų betono gaminių gamyklos energijos sąnaudos ir savitasis išmetamo CO2 kiekis. Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas pagal atitinkamą energijos išteklių (pvz., elektros energija ir dyzelinas) ir pagal paskirtį (pvz., veiklos vietos pastatams, apšvietimui, naudojamai pjovimo įrangai, siurbliams ir transporto priemonėms naudojama energija). Pareiškėjas deklaruoja energijos sąnaudas veiklos vietoje tiek absoliučiaisiais dydžiais (kWh ar MJ vienetais), tiek konkrečios produkcijos atžvilgiu (kiek kWh ar MJ vienetų tenka 1 m3, 1 m2 arba 1 tonai parduotų arba pagamintų ir paruoštų parduoti medžiagų) konkrečiais kalendoriniais metais.
Savitųjų energijos sąnaudų ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane apibūdinamos priemonės, kurių jau imtasi arba planuojama imtis (pvz., efektyvesnis turimos įrangos naudojimas, investavimas į efektyvesnę įrangą, geresnis transportavimas ir logistika ir kt.).
Be to, iš viso 20 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kokia suvartojamos energijos (kuro ir elektros energijos) dalis gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių (nuo 0 taškų, kai atsinaujinančiosios energijos dalis yra 0 %, iki 10 taškų, kai naudojama 100 % atsinaujinančioji energija), |
— |
iki 5 taškų suteikiama priklausomai nuo to, kaip perkama bet kokia atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija: pagal privačių energetinių paslaugų sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant veiklos vietoje ar netoli jos esančius atsinaujinančiuosius išteklius (5 taškai); pagal ilgalaikes bendrovių elektros energijos pirkimo sutartis naudojant prie skirstomojo tinklo prijungtus arba nuotolinio tinklo atsinaujinančiuosius išteklius (27) (4 taškai); naudojant elektros energijos žaliuosius sertifikatus (28) (3 taškai); perkant atsinaujinančiosios energijos kilmės garantijų sertifikatus dėl visos tiekiamos elektros energijos arba tiekimo pagal „žaliąjį tarifą“ iš viešųjų energijos tiekimo paslaugų teikėjų (29) (2 taškai), |
— |
3 taškai suteikiami tada, kai atliekama gaminio anglies pėdsako analizė pagal ISO 14067, arba 5 taškai suteikiami tada, kai naudojami produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodo elementai (30) dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia surenkamųjų betono gaminių gamyklos energijos apskaitos, apimančios bent 12 mėnesių laikotarpį iki ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo dienos, įrašus ir įsipareigoja tęsti tokią apskaitą visu ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu. Toje energijos apskaitoje skiriamos įvairios naudojamo kuro rūšys, aiškiai nurodant bet kokį atsinaujinančiųjų išteklių kurą arba tokio kuro kiekį kuro mišiniuose. Savitojo energijos suvartojimo ir savitojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo plane turi būti bent apibūdinta pradinė padėtis: surenkamųjų betono gaminių gamyklos energijos sąnaudos tuo metu, kai parengtas tas planas, nustatyti ir aiškiai kiekybiškai apibūdinti įvairūs toje gamykloje vartojamos energijos ištekliai, nustatyti ir pagrįsti veiksmai, kuriais siekiama mažinti savitąsias energijos sąnaudas, ir numatytos metinės rezultatų ataskaitos.
Pareiškėjas pateikia duomenis apie galiojančią elektros energijos pirkimo sutartį ir aiškiai nurodo, kokią perkamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija. Jei reikia, pateikiama elektros energijos tiekėjo deklaracija, kurioje aiškiai nurodyta: i) kokią tiekiamos elektros energijos dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, ii) galiojančios energijos pirkimo sutarties pobūdis (t. y. privačių energetinių paslaugų sutartis, bendrovės elektros energijos pirkimo sutartis, energijos tiekimas pagal nepriklausomai suteiktą energijos žaliąjį sertifikatą ar pagal žaliąjį tarifą) ir iii) ar perkama elektros energija yra gaminama iš veiklos vietoje arba netoli jos esančių atsinaujinančiųjų išteklių.
Tais atvejais, kai pareiškėjas, siekdamas padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, perka kilmės garantijų sertifikatus, pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, kuriais patvirtinama, kad tie kilmės garantijų sertifikatai pirkti laikantis Europos energijos sertifikatų sistemos (EECS) veikimo principų ir taisyklių.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už anglies pėdsako analizę, pareiškėjas pateikia atliktos analizės, kuri atitinka ISO 14067 ar produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodą ir yra patvirtinta akredituotos trečiosios šalies, dokumentų kopiją. Ši pėdsako analizė turi apimti visus su hidraulinių rišiklių ar pakaitinio cemento gamyba tiesiogiai susijusius gamybos procesus, žaliavų transportavimą į surenkamųjų betono gaminių gamyklą, jos teritorijoje ir už jos ribų, surenkamųjų betono gaminių gamybą, su administraciniais procesais susijusius išmetamuosius teršalus (pvz., naudojantis veiklos vietos pastatais) ir parduoto gaminio gabenimą iki surenkamųjų betono gaminių gamyklos vartų arba į vietos transporto centrą (pvz., geležinkelio stotį ar uostą).
5.6. Novatoriškas aplinkai palankus gaminių projektavimas (neprivalomas)
Surenkamiesiems betono gaminiams arba suslėgtos žemės gaminiams, kurie yra tiesiogiai ar netiesiogiai naudingi aplinkai dėl vieno ar daugiau jų projektavimo ypatumų, suteikiama taškų atsižvelgiant į toliau išvardytus projektavimo ypatumus.
Bendras pagal šį kriterijų suteikiamų taškų skaičius negali viršyti 15 taškų (iš kalkių gaminamiems gaminiams) arba 10 taškų (visiems kitiems surenkamiesiems betono gaminiams arba suslėgtos žemės gaminiams).
Iš viso atitinkamai iki 10 arba 15 taškų gali būti suteikiama už šiuos dalykus:
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kaip surenkamojo arba pralaidžiojo betono grindų plytelių, grindų plokščių ar grindinio blokų gaminys viršija minimalią vandens įgerties normą, 400 mm/h, ir artėja prie aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra ≥ 2 000 mm/h (suteikiama nuo 0 taškų už 400 mm/h iki 10 taškų už 2 000 mm/h), |
— |
iki 10 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek blokų, plokščių ar sienelių pavidalo gaminys viršija minimalų reikalavimą dėl kiaurymių, kurios turi sudaryti 20 %, ir artėja prie aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kurią pasiekus kiaurymės sudaro ≥ 80 % gaminio (suteikiama nuo 0 taškų, kai kiaurymės sudaro 20 %, iki 10 taškų, kai kiaurymės sudaro ≥ 80 %), |
— |
iki 15 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek blokų, plokščių ar sienelių pavidalo gaminys nesiekia maksimalios viršutinės šiluminio laidžio ribos, 0,45 W/mK, ir artėja prie aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra ≤ 0,15 W/mK (suteikiama nuo 0 taškų už ≥ 0,45 W/mK iki 15 taškų už ≤ 0,15 W/mK), |
— |
iki 15 taškų suteikiama proporcingai tam, kiek hidraulinio rišiklio arba pakaitinių rūšių cemento kiekis gaminio sudėtyje sumažintas iki mažesnio kiekio nei maksimali viršutinė 10 % riba (šis kiekis išreiškiamas kaip bendrosios gaminio masės proc. dalis) ir artėja prie aplinkosauginio veiksmingumo ribos, kuri yra ≤ 5 % (suteikiama nuo 0 taškų už ≥ 10 % iki 15 taškų už ≤ 5 %), |
— |
10 taškų suteikiama už grindiniui skirtus gaminius, kuriuos projektuojant numatoma jų kiaurymes pripildyti viršutinio sluoksnio dirvožemio, smėlio ar žvyro ir užsėti žole, ir kuriuos galima integruoti į pralaidžių grindinio dangų projektus (šie gaminiai dažnai vadinami žole užsėjamais arba velėniniais grindinio blokais). |
Vertinimas ir patikra. Pareiškėjas pateikia deklaraciją, ar šis kriterijus taikytinas atitinkamam gaminiui ar gaminiams, dėl kurio (-ių) teikiama ES ekologinio ženklo paraiška.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už surenkamojo arba pralaidžiojo betono grindų plytelių, grindų plokščių ar grindinio blokų gaminių vandens įgerties normas, pareiškėjas pateikia bandymų ataskaitas pagal BS 7533-13, BS DD 229:1996 arba panašius standartus.
Tais atvejais, kai tinka taikyti kriterijų dėl efektyvaus medžiagų naudojimo gaminant blokus, plokštes ar sieneles, pareiškėjas deklaruoja, kokią gaminio pavidalo procentinę dalį sudaro kiaurymės, išsamiai pateikdamas gaminio pavidalo matmenis, kad būtų galima apskaičiuoti jo bendrąjį tūrį ir kiaurymių tūrį.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už termoizoliacinius mažo šiluminio laidžio gaminius, pareiškėjas pateikia bandymų ataskaitas pagal EN 12667 ar panašius standartus.
Tais atvejais, kai siekiama gauti taškų už mažą hidraulinio rišiklio arba pakaitinių rūšių cemento kiekį gaminio sudėtyje, pareiškėjas deklaruoja savitąjį rišiklio kiekį arba bent maksimalią didžiausio naudojamo rišiklio kiekio ribą.
Tais atvejais, kai tinka taikyti atvirų žole užsėjamų ar velėninių grindinio dalių kriterijų, pareiškėjas pateikia betono formų techninius brėžinius, realių sukurtų grindinio konstrukcijų su apželdintais paviršiais atvaizdus, taip pat išsamias montavimo instrukcijas, kuriose paaiškinta, kaip tie gaminiai turėtų būti pripildomi substrato ir užsėjami.
(*) Kriterijai taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą tarpiniams skaldyto akmens blokams iš gamtinio akmens karjerų.
(**) Kriterijai taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą tarpiniams hidrauliniams rišikliams arba pakaitinio cemento produktams.
(1) 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 124, 2014 4 25, p. 1).
(2) 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).
(3) 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
(4) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).
(5) Rekomendacinis dokumentas. Neenergetinių mineralinių žaliavų gavyba ir „Natura 2000“. Santrauka. ISBN: 978-92-79-99542-2.
(6) Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencija. Europos Taryba. Europos Tarybos sutarčių serija, Nr. 104.
(7) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).
(8) 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).
(9) 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).
(10) 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).
(11) Pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 15 straipsnio 8 dalį.
(12) Remiantis kilmės garantijomis su nepriklausomu trečiųjų šalių atliekamu papildomų reikalavimų laikymosi tikrinimu pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnį.
(13) Informacija apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius atskleidžiama pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnio 8 dalį ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125), I priedo 5 punktą.
(14) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf
(15) Pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 15 straipsnio 8 dalį.
(16) Remiantis kilmės garantijomis su nepriklausomu trečiųjų šalių atliekamu papildomų reikalavimų laikymosi tikrinimu pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnį.
(17) Informacija apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius atskleidžiama pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnio 8 dalį ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125), I priedo 5 punktą.
(18) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf
(19) Pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 15 straipsnio 8 dalį.
(20) Remiantis kilmės garantijomis su nepriklausomu trečiųjų šalių atliekamu papildomų reikalavimų laikymosi tikrinimu pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnį.
(21) Informacija apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius atskleidžiama pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 19 straipsnio 8 dalį ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125), I priedo 5 punktą.
(22) Pagal EN 14411 skiriamos trys keraminių plytelių grupės – I, II ir III klasės.
(*) Riba taikoma tik purškiamojo džiovintuvo sunaudojamam kurui. 1 kg sausų miltelių apima juose likusį drėgmės kiekį, kuris paprastai yra 5–7 %.
(**) Duomenys matuojami nuolatinės gamybos sąlygomis, tipinėmis gaminiui gamybos laikotarpiu.
(***) Duomenys matuojami vienus metus, įskaitant bazines kuro sąnaudas tarp gamybos laikotarpių.
(*) Riba taikoma tik purškiamojo džiovintuvo sunaudojamam kurui. 1 kg sausų miltelių apima juose likusį drėgmės kiekį, kuris paprastai yra 5–7 %.
(**) Riba taikoma tik džiovyklėje ir degimo krosnyje suvartojamam kurui ir apskaičiuotam proceso metu iš krosnies išmetamam CO2 kiekiui.
(***) Grindžiama kuro sąnaudomis, išmatuotomis nuolatinės faktinės gamybos sąlygomis, atspindinčiomis gaminio gamybos laikotarpį, ir pagal karbonatų kiekį žaliavose apskaičiuotu proceso metu iš krosnies išmetamu CO2 kiekiu.
(****) Grindžiama kuro sąnaudomis, išmatuotomis vienų metų laikotarpiu, įskaitant bazines kuro sąnaudas tarp gamybos laikotarpių ir pagal karbonatų kiekį žaliavose apskaičiuotą proceso metu iš krosnies išmetamą CO2 kiekį.
(23) 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).
(24) 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/331, kuriuo nustatomos suderinto nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 59, 2019 2 27, p. 8).
(25) 2012 m. birželio 21 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012 dėl išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (OL L 181, 2012 7 12, p. 30).
(*) Aktualu tik jei kaip produkto žaliava naudojami purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai.
(26) Gamybos proceso atliekomis laikomas nuotekų dumblas ir sausos kietųjų medžiagų atliekos, susidariusios malant žaliavas, ruošiant gaminio pagrindą ir glazūrą, brokas ir medžiagų nuolaužos, susidariusios formuojant, džiovinant, degant gaminius, taisant defektus ir atliekant paviršiaus apdailą, taip pat liekanos iš išmetamųjų dujų kiekio mažinimo sistemų, kaip antai atskirtos dulkės ar pelenai, dujų valymo liekanos ir nuo kaskadinio adsorberio pagrindo medžiagų atsisluoksniavusios liekanos.
(27) Pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 15 straipsnio 8 dalį.
(28) Remiantis kilmės garantijomis su nepriklausomu trečiųjų šalių atliekamu papildomų reikalavimų laikymosi tikrinimu pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 19 straipsnį.
(29) Informacija apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius atskleidžiama pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82) 19 straipsnio 8 dalį ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125), I priedo 5 punktą.
(30) https://eplca.jrc.ec.europa.eu/permalink/PEF_method.pdf