This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CN0376
Case C-376/20 P: Appeal brought on 7 August 2020 by European Commission against the judgment of the General Court (First Chamber, Extended Composition) delivered on 28 May 2020 in Case T-399/16, CK Telecoms UK Investments Ltd v Commission
C-376/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített első tanács) T-399/16. sz., CK Telecoms UK Investments Ltd kontra Bizottság ügyben 2020. május 28-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. augusztus 7-én benyújtott fellebbezés
C-376/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített első tanács) T-399/16. sz., CK Telecoms UK Investments Ltd kontra Bizottság ügyben 2020. május 28-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. augusztus 7-én benyújtott fellebbezés
HL C 390., 2020.11.16, p. 20–21
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2020.11.16. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 390/20 |
A Törvényszék (kibővített első tanács) T-399/16. sz., CK Telecoms UK Investments Ltd kontra Bizottság ügyben 2020. május 28-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. augusztus 7-én benyújtott fellebbezés
(C-376/20. P. sz. ügy)
(2020/C 390/30)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, C. Urraca Caviedes, J. Szczodrowski és M. Farley meghatalmazottak)
A többi fél az eljárásban: CK Telecoms UK Investments Ltd, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, EE Ltd
A fellebbező kérelmei
A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:
— |
helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-399/16. sz., CK Telecoms UK Investments Ltd kontra Bizottság ügyben 2020. május 28-án hozott ítéletét; |
— |
utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli elbírálás céljából; |
— |
kötelezze az elsőfokú eljárás felperesét a fellebbezés költségeinek viselésére; és |
— |
az elsőfokú eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon. |
Jogalapok és fontosabb érvek
Első fellebbezési jogalap: az ítélet a hatékony verseny jelentős akadályozásának fennállása vonatkozásában olyan bizonyítási követelményt („komoly valószínűség”) alkalmaz, amely szigorúbb, mint az ítélkezési gyakorlatban és az EU összefonódás-ellenőrzési rendeletében (1) előírt kritérium, amely azt követeli meg, hogy a Bizottság a „legvalószínűbb” következményt azonosítsa.
Második fellebbezési jogalap: a Törvényszék azáltal, hogy a hatékony verseny jelentős akadályozásának megállapításához megköveteli, hogy a Bizottság bizonyítsa, hogy a összefonódással létrejövő jogalany olyan piaci erőhöz jutna, amely lehetővé tenné számára, hogy ő maga határozza meg a verseny paramétereit, olyan jogi kritériumot alkalmaz, amely az EU összefonódás-ellenőrzési rendeletének nem felel meg, és amely aláássa a 2004. évi reform fő célját. Ezenkívül a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor két kritériumon alapuló vizsgálatot írt elő a hatékony verseny jelentős akadályozásának a nem egyeztetett hatásokon alapuló megállapításához.
Harmadik fellebbezési jogalap: a Törvényszék annak megállapításával, hogy egy „jelentős versenytényezőnek” a versenyre gyakorolt hatást illetően különböznie kell a versenytársaitól, és hogy az összefonódásban részt vevő feleknek „különösen közeli versenytársaknak” kell lenniük, túllép az általa elvégzendő bírósági felülvizsgálat korlátain, figyelmen kívül hagyja az iránymutatások jogi erejét, és elferdíti a vitatott határozat (2) tartalmát, illetve másodlagosan megsértette a bírósági felülvizsgálat elvét, nem adott megfelelő indokolást, és megsértette az EU összefonódás-ellenőrzési rendeletének 2. cikkét.
Negyedik fellebbezési jogalap: a Törvényszék annak megállapításával, hogy az előre jelzett áremelkedés nem jelentős, és hogy a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a „szokásos hatékonyságjavulást”, eltér az EU összefonódás-ellenőrzési rendeletétől, túllép az általa elvégzendő bírósági felülvizsgálat korlátain, nem ad megfelelő indokolást, és elferdíti a bizonyítékokat.
Ötödik fellebbezési jogalap: a Törvényszék azáltal, hogy a felülvizsgálatot a vitatott határozat megállapításainak csupán egy részére korlátozta, és e megállapításokat elszigetelten vizsgálta meg, anélkül hogy az összes bizonyítékot együttesen értékelte volna, elferdíti a vitatott határozatot, túllép az általa elvégzendő bírósági felülvizsgálat korlátain, megsérti a bizonyításra alkalmazandó szabályokat, tévesen alkalmazza a jogi kritériumot, és nem ad megfelelő indokolást.
Hatodik fellebbezési jogalap: a Törvényszék elferdítette a vitatott határozatot, amikor úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a második kárelmélet részeként nem vizsgálta meg az összefonódással létrejövő jogalany hálózata minőségének romlását. A Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettségét is, amikor megállapította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a fokozott átláthatóságnak a hálózatokba történő teljes beruházásra gyakorolt hatását nem egyeztetett hatásnak minősítette.
(1) A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL 2004. L 24., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 3. kötet, 40. o.).
(2) Egy összefonódást (M.7612 – Hutchison 3G UK/Telefónica UK ügy) a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító, 2016. május 11-i C(2016) 2796 final bizottsági határozat (HL 2016. C 357., 15. o.).