EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008R1108
Commission Regulation (EC) No 1108/2008 of 7 November 2008 amending Regulation (EC) No 1266/2007 as regards the minimum requirements for bluetongue monitoring and surveillance programmes and the conditions for exempting semen from the exit ban provided for in Council Directive 2000/75/EC (Text with EEA relevance)
A Bizottság 1108/2008/EK rendelete ( 2008. november 7. ) az 1266/2007/EK rendeletnek a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei, és a spermára vonatkozóan a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság 1108/2008/EK rendelete ( 2008. november 7. ) az 1266/2007/EK rendeletnek a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei, és a spermára vonatkozóan a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)
HL L 299., 2008.11.8, p. 17–22
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 20/04/2021; közvetve hatályon kívül helyezte: 32020R0689
8.11.2008 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 299/17 |
A BIZOTTSÁG 1108/2008/EK RENDELETE
(2008. november 7.)
az 1266/2007/EK rendeletnek a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei, és a spermára vonatkozóan a 2000/75/EK tanácsi irányelvben előírt körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a kéknyelvbetegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. november 20-i 2000/75/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 11. cikkére, 12. cikkére és 19. cikkének (3) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2000/75/EK irányelv meghatározza a kéknyelvbetegség elleni védekezéshez és felszámolásához szükséges ellenőrzési szabályokat és intézkedéseket. Ezek magukban foglalják a védő- és megfigyelési körzetek (a továbbiakban: korlátozás alá vont körzetek) létrehozását, a kéknyelvbetegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési programok végrehajtását, valamint az állatokra vonatkozóan a korlátozás alá vont körzetek elhagyásának tilalmát (a továbbiakban: a körzetelhagyási tilalom). |
(2) |
A kéknyelvbetegségre fogékony fajokhoz tartozó egyes állatok szállításának ellenőrzése, megfigyelése, felügyelete és korlátozása tekintetében a 2000/75/EK tanácsi irányelv végrehajtási szabályairól szóló, 2007. október 26-i 1266/2007/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az említett betegség kitörése esetén alkalmazandó szabályokat. |
(3) |
Az 1266/2007/EK rendelet I. melléklete minimumkövetelményeket állapít meg a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokra vontakozóan. Az említett rendelet III. melléklete meghatározza az állatok, spermájuk, petesejtjeik és embrióik esetében a körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit. Az említett rendelet V. melléklete megállapítja a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet meghatározásának kritériumait. |
(4) |
Fontos, hogy megfelelő kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok álljanak rendelkezésre többek között az alábbi célkitűzések elérése érdekében: a kéknyelvbetegség-vírus előfordulásának a lehető legkorábbi szakaszban való kimutatása; általános vagy konkrét kéknyelvbetegség-vírus szerotípusok hiányának kimutatása; a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározása. A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programoknak tartalmazniuk kell a tagállamokra vonatkozó minimumkövetelményeket, elegendő rugalmasságot biztosítva azonban a helyi járványügyi feltételek figyelembevétele érdekében. |
(5) |
Jelenleg van folyamatban a kéknyelvbetgség különböző típusai elleni tömeges sürgősségi vakcinázási kampány megvalósítása az Unióban. Az állatok kéknyelvbetegség elleni vakcinázása nagy változást jelent a betegségre fogékony fajok populációjára nézve, és befolyásolja a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokat is. Emiatt a programokra vonatkozó követelményeket némileg módosítani szükséges. |
(6) |
Az 1266/2007/EK rendelet V. melléklete megállapítja a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet meghatározásának kritériumait. Az egyértelműség és egy harmonizáltabb megközelítés érdekében a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak kezdetének és végének egységesített megfigyelési adatokon kell alapulnia. |
(7) |
Az 1266/2007/EK rendelet III. mellékletének B. szakasza meghatározza a spermák esetében a körzetelhagyási tilalom alóli mentesség feltételeit. Előírja, hogy a mentesség érdekében a spermáknak olyan donorállatoktól kell származniuk, melyek bizonyos feltételeknek eleget tesznek. A közösségi jogszabályok egyértelműsége érdekében helyénvaló tisztázni egyes követelményeket a spermadonor állatokra vonatkozó vizsgálórendszereket illetően, különös tekintettel a begyűjtés utáni vizsgálatokra. |
(8) |
Ezért az 1266/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
(9) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1266/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. |
Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
2. |
A III. melléklet B. szakaszának d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
|
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2008. november 7-én.
a Bizottság részéről
Androulla VASSILIOU
a Bizottság tagja
(1) HL L 327., 2000.12.22., 74. o.
(2) HL L 283., 2007.10.27., 37. o.
MELLÉKLET
„I. MELLÉKLET
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei (a 4. cikkben meghatározottak szerint)
1. A tagállamok által a korlátozás alá vont körzetekben végrehajtandó kéknyelvbetegség-ellenőrzési programokra vonatkozó minimumkövetelmények
A korlátozás alá vont körzetekben a kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok arra irányulnak, hogy információt szolgáltassanak a kéknyelvbetegség dinamikájáról az ilyen körzetekben. A kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok célja a kéknyelvbetegség új szerotípusai bevezetésének kimutatása és egyes kéknyelvbetegség-szerotípusok hiányának kimutatása. Az egyéb célok között szerepelhet annak kimutatása, hogy a kéknyelvbetegség vírusa nem terjed, továbbá a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározása és a kórokozóátvivő-fajok azonosítása.
A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok alkalmazásában a földrajzi referenciaegységet egy 45 × 45 km (kb. 2 000 km2) osztású háló segítségével határozzák meg, kivéve, ha a konkrét környezeti körülmények más méretet indokolnak. A tagállamokban a 64/432/EGK irányelv 2. cikkének p) pontjában meghatározott »területi egység« is használható földrajzi referenciaegységként ellenőrzési és megfigyelési célokra.
1.1. A kéknyelvbetegség-ellenőrzési programok legalább passzív klinikai megfigyelésből és aktív, laboratóriumi alapú megfigyelésből állnak, az 1.1.1. és 1.1.2. pontban meghatározottak szerint:
1.1.1. A passzív klinikai megfigyelés:
— |
olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy észlelje és megvizsgálja a kéknyelvbetegség előfordulásánák gyanúját, beleértve a gyanús esetek jelentésére szolgáló korai vészjelző rendszert. Az állattartóknak és –tulajdonosoknak, valamint az állatorvosoknak azonnal jelenteniük kell minden kéknyelvbetegség-gyanút az illetékes hatóságnak. Az illetékes hatóságnak azonnal alaposan ki kell vizsgálnia a kéknyelvbetegség-szerotípusok előfordulásának bármely váratlan gyanúját a járványügyileg releváns földrajzi területen, hogy meghatározza az előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusokat, |
— |
különösen a kórokozó-átvivő aktív időszakában erősítendő meg, |
— |
biztosítani kell, hogy sor kerüljön olyan figyelemfelhívó kampányokra, melyek elsősorban arra irányulnak, hogy az állattartók és -tulajdonosok, valamint az állatorvosok képesek legyenek azonosítani a kéknyelvbetegség klinikai tüneteit. |
1.1.2. Az aktív, laboratóriumi alapú megfigyelés kontrollállatokon végzett, legalább egy szerológiai ellenőrzésből – vagy több ilyen kombinálásából –, szerológiai/virológiai felmérésekből, vagy célzott, kockázatalapú ellenőrzésből áll, az 1.1.2.1, 1.1.2.2. és az 1.1.2.3. pont szerint.
1.1.2.1. Kontrollállatok szerológiai ellenőrzése:
— |
a kontrollállatok szerológiai ellenőrzése olyan aktív, éves program, melynek során a kontrollállatokat abból a célból vizsgálják meg, hogy értékeljék a kéknyelvbetegség-vírus terjedését a korlátozás alá vont körzeteken belül. Ha lehetséges, a kontrollállatok legyenek szarvasmarhafélék. Egy előzetes szeronegatív vizsgálat során antitestektől mentesnek kell bizonyulniuk, és a korlátozás alá vont körzetnek olyan részén kell tartózkodniuk, ahol – egy rovartani és ökológiai értékeléseket figyelembe vevő kockázatelemzést követően – a kórokozó-átvivő jelenléte bebizonyosodott vagy a kórokozó-átvivő szaporodására alkalmas élőhelyek találhatók, |
— |
a kontrollállatokat legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni az érintett kórokozó-átvivő aktivitási időszakában, ha ez ismert. Ezen információ hiányában a kontrollállatokat az év során legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni, |
— |
a kontrollállatok földrajzi referenciaegységenkénti minimális számának reprezentatívnak kell lennie és elegendőnek ahhoz, hogy minden egyes földrajzi referenciaegységben 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen havi 2 %-os szerokonverzió (1) előfordulását, |
— |
a laboratóriumi vizsgálatot oly módon kell lefolytatni, hogy a pozitív ellenőrző vizsgálatokat konkrét, szerotípusra vonatkozó szerológiai/virológiai vizsgálatok kövessék, melyek a járványügyileg releváns földrajzi területen várhatóan előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusra vagy szerotípusokra irányulnak, és melyek az előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusok meghatározásához szükségesek. |
1.1.2.2. Szerológiai/virológiai felmérések:
— |
legalább a kényelvbetegségre fogékony fajok populációira vonatkozó aktív éves szerológiai/virológiai vizsgálati program, melynek célja, hogy bizonyítékokat szerezzen a kéknyelvbetegség-vírus átviteléről olyan véletlenszerű szerológiai és/vagy virológiai vizsgálatokkal, melyeket minden, járványügyileg releváns földrajzi területen elvégeznek, és erre az évnek abban az időszakában kell sort keríteni, amikor a legnagyobb valószínűséggel észlelhető szerokonverzió, |
— |
oly módon tervezendők, hogy a minták reprezentatívak legyenek és igazodjanak a járványügyileg releváns földrajzi területről a mintába felvételre kerülő, betegségre fogékony fajok populációjának struktúrájához, a minta méretét pedig úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen 20 %-os előfordulást a járványügyileg releváns földrajzi területen a betegségre fogékony fajok populációjában, |
— |
biztosítani hivatottak, hogy a beoltott vagy immunizált populációkból származó szeropozitív állatok ne vegyenek részt a szerológiai felmérésekben, |
— |
biztosítani hivatottak, hogy a laboratóriumi vizsgálatot oly módon folytassák le, hogy a pozitív ellenőrző vizsgálatokat olyan konkrét, szerotípusra vonatkozó szerológiai/virológiai vizsgálatok kövessék, melyek a járványügyileg releváns földrajzi területen várhatóan előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusra vagy szerotípusokra irányulnak, és melyek az előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusok meghatározásához szükségesek, |
— |
megtervezhetők oly módon is, hogy a vakcinázási lefedettséget és a korlátozás alá vont körzetben előforduló, különböző kéknyelvbetegség-szerotípusok megoszlását ellenőrizzék. |
1.1.2.3. Célzott, kockázatalapú ellenőrzés:
— |
olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy kimutassa egyes kéknyelvbetegség-szerotípusok hiányát, |
— |
viszonylag nagy kockázatnak kitett, betegségre fogékony állatok célpopulációjára alkalmazzák, figyelembe véve az állatok előfordulási helyét, a földrajzi helyzetet és a járványügyileg releváns földrajzi területen várhatóan előforduló kéknyelvbetegség-szerotípus vagy szerotípusok járványtanát, |
— |
olyan mintagyűjtési stratégiát kell alkalmazni, mely igazodik a meghatározott célpopulációhoz. A minta méretét úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen az előfordulási arányt (a célpopulációra vonatkozó ismert kockázatot alapul véve) a járványügyileg releváns földrajzi területen a célpopulációban; amennyiben a minták nem egyes állatoktól származnak, a minta méretét az alkalmazott diagnosztikai eljárások érzékenységének megfelelően kell kiigazítani. |
1.2. A szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszaknak az e rendelet V. melléklete szerinti meghatározásához a rovartani megfigyelésnek a következő követelményeket kell teljesítenie:
— |
legalább olyan aktív, éves program, amely során állandó helyszínen lévő, beszippantós rovarcsapdák segítségével fogják be a kórokozó-átvivőket, hogy meg lehessen határozni a kórokozó-átvivő populáció dinamikáját, |
— |
az előzetesen megállapított protokollokkal összhangban UV-fénnyel felszerelt beszippantós rovarcsapdák használhatók. A rovarcsapdáknak egész éjszaka üzemelniük kell, legalább:
|
— |
a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet minden járványügyileg releváns területén legalább egy rovarcsapdát kell elhelyezni. A beszippantós rovarcsapdákban összegyűjtött szúnyogok egy részét olyan szakosodott laboratóriumba kell küldeni, mely képes a gyanított kórokozó-átvivő fajok megszámolására és azonosítására. |
1.3. Ellenőrzés annak érdekében, hogy a Bizottságot el lehessen látni alátámasztott információkkal annak kimutatására, hogy a kéknyelvbetegség-vírus egy járványügyileg releváns földrajzi területen két éven át nem fordult elő:
— |
kontrollállatokon végzett, legalább egy szerológiai ellenőrzésből – vagy több ilyen kombinálásából –, szerológiai/virológiai felmérésekből, és célzott, kockázatalapú ellenőrzésből áll, az 1.1.2.1, 1.1.2.2. és az 1.1.2.3. pont szerint, |
— |
oly módon kell megtervezni, hogy a minták reprezentatívak legyenek és igazodjanak a járványügyileg releváns földrajzi területről a mintába felvételre kerülő, betegségre fogékony fajok populációjának struktúrájához, a minta méretét pedig úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen 20 %-os (2) előfordulást a járványügyileg releváns földrajzi területen a betegségre fogékony fajok populációjában, amennyiben nem került sor tömeges vakcinázásra; vagy |
— |
oly módon kell megtervezni, hogy a minták reprezentatívak legyenek és igazodjanak a járványügyileg releváns földrajzi területről a mintába felvételre kerülő, betegségre fogékony fajok populációjának struktúrájához, a minta méretét pedig úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen 10 %-os (3) előfordulást a járványügyileg releváns földrajzi területen a betegségre fogékony fajok populációjában, amennyiben sor került tömeges vakcinázásra; |
2. A tagállamok által a korlátozás alá vont körzeteken kívül végrehajtandó kéknyelvbetegség-megfigyelési programokra vonatkozó minimumkövetelmények
A kéknyelvbetegség-megfigyelési programok célja a kéknyelvbetegség-vírus esetleges előretörésének észlelése és a vírus hiányának kimutatása egy kéknyelvbetegségtől mentes tagállamban vagy egy járványügyileg releváns földrajzi területen.
A kéknyelvbetegség-megfigyelési programok legalább passzív klinikai megfigyelésből és aktív, laboratóriumi alapú megfigyelésből állnak, a 2.1. és 2.2. pontban meghatározottak szerint.
2.1. Passzív klinikai megfigyelés:
— |
olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy észlelje és megvizsgálja a kéknyelvbetegség előfordulásánák gyanúját, beleértve a gyanús esetek jelentésére szolgáló korai vészjelző rendszert. Az állattartóknak és -tulajdonosoknak, valamint az állatorvosoknak azonnal jelenteniük kell minden kéknyelvbetegség-gyanút az illetékes hatóságnak. Az illetékes hatóságnak valamennyi gyanús esetet azonnal alaposan ki kell vizsgálnia a kéknyelvbetegség kitörésének megerősítése vagy kizárása céljából, |
— |
különösen a kórokozó-átvivő aktív időszakában kell megerősíteni a viszonylag nagy kockázatnak kitett területeken, valamint földrajzi és járványügyi adatokon kell alapulnia, |
— |
biztosítania kell, hogy tudatosító kampányokat szervezzenek, melyek elsősorban arra irányulnak, hogy az állattartók és -tulajdonosok, valamint az állatorvosok képesek legyenek azonosítani a kéknyelvbetegség klinikai tüneteit. |
2.2. Az aktív, laboratóriumi alapú megfigyelés kontrollállatokon végzett, legalább egy szerológiai ellenőrzésből – vagy több ilyen kombinálásából –, szerológiai/virológiai felmérésekből, vagy célzott, kockázatalapú megfigyelésből áll, a.2.2.1, 2.2.2. és 2.2.3. pont szerint.
2.2.1. Kontrollállatok szerológiai ellenőrzése:
— |
a kontrollállatok szerológiai ellenőrzése olyan aktív éves program, melynek során a kontrollállatokat abból a célból vizsgálják meg, hogy kimutassák a kéknyelvbetegség-vírus átvitelét a korlátozás alá vont körzeteken kívül. Kiemelt figyelmet kell fordítani a nagy kockázatnak kitett területekre, alapul véve a földrajzi és járványügyi adatokat, |
— |
a kontrollállatokat legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni az érintett kórokozó-átvivő aktivitási időszakában, amennyiben ez az időszak ismert. Ezen információ hiányában a kontrollállatokat az év során legalább havonta egyszer meg kell vizsgálni, |
— |
a kontrollállatok földrajzi referenciaegységenkénti minimális számának a kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok alkalmazásában reprezentatívnak kell lennie, és elegendőnek ahhoz, hogy minden egyes földrajzi referenciaegységben 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen havi 2 %-os szerokonverzió (4) előfordulását. |
2.2.2. Szerológiai/virológiai felmérések:
— |
a kényelvbetegségre fogékony fajok populációira vonatkozó aktív éves szerológiai/virológiai vizsgálati program, melynek célja, hogy olyan véletlenszerű szerológiai és/vagy virológiai vizsgálatokkal bizonyítékokat szerezzen a kéknyelvbetegség-vírus átviteléről a korlátozás alá vont körzeteken kívül, melyeket minden, járványügyileg releváns földrajzi területen elvégeznek, és erre az évnek abban az időszakában kell sort keríteni, amikor a legnagyobb valószínűséggel észlelhető szerokonverzió, |
— |
oly módon kell megtervezni, hogy a minták reprezentatívak legyenek és igazodjanak a járványügyileg releváns földrajzi területről a mintába felvételre kerülő, betegségre fogékony fajok populációjának struktúrájához, a minta méretét pedig úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen 20 %-os előfordulást a járványügyileg releváns földrajzi területen a betegségre fogékony fajok populációjában, |
— |
biztosítaniuk kell, hogy a beoltott vagy immunizált populációkból származó szeropozitív állatok ne vegyenek részt a szerológiai felmérésekben. |
2.2.3. Célzott, kockázatalapú megfigyelés:
— |
olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy kimutassa egyes kéknyelvbetegség-szerotípusok hiányát, |
— |
a helyi kockázati tényezők megfelelő ismeretén kell alapulnia; ezen ismeretek lehetővé teszik a viszonylag nagyobb kockázatnak kitett, mintába bevonásra kerülő célpopuláció azonosítását, |
— |
biztosítania kell, hogy a mintagyűjtési stratégiát hozzáigazítsák a viszonylag nagyobb kockázatnak kitett célpopulációhoz, a minta méretét pedig úgy kell kiszámítani (a célpopuláció számára ismert kockázatot alapul véve), hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen az előfordulást a járványügyileg releváns földrajzi területen a célpopulációban. |
(1) Becslések szerint egy fertőzött körzetben 20 % a szerokonverzió évi rendes mértéke. A Közösségben azonban a vírus főleg egy körülbelül hat hónapos időszakban terjed (tavasz végétől ősz közepéig). A 2 % ezért konzervatív becslés a szerokonverzió várható havi mértékére vonatkozóan.
(2) Becslések szerint egy fertőzött körzetben 20 % a szerokonverzió évi rendes mértéke. Ha azonban bizonyíték van arra, hogy a járványügyileg releváns földrajzi területen a szerokonverzió évi rendes aránya 20 %-nál alacsonyabb, a minta méretét úgy kell kiszámítani, hogy ki lehessen mutatni az alacsonyabb becsült előfordulást.
(3) Feltételezések szerint egy fertőzött körzetben 10 % a szerokonverzió évi rendes mértéke. Ha azonban bizonyíték van arra, hogy a járványügyileg releváns, vakcinázott földrajzi területen a szerokonverzió évi rendes aránya 10 %-nál alacsonyabb, a minta méretét úgy kell kiszámítani, hogy ki lehessen mutatni az alacsonyabb becsült előfordulást.
(4) Becslések szerint egy fertőzött körzetben 20 % a szerokonverzió évi rendes mértéke. A Közösségben azonban a vírus főleg egy körülbelül hat hónapos időszakban terjed (tavasz végétől ősz közepéig). A 2 % ezért konzervatív becslés a szerokonverzió várható havi mértékére vonatkozóan.”