This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32015R1095
Commission Regulation (EU) 2015/1095 of 5 May 2015 implementing Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council with regard to ecodesign requirements for professional refrigerated storage cabinets, blast cabinets, condensing units and process chillers (Text with EEA relevance)
A Bizottság (EU) 2015/1095 rendelete (2015. május 5.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság (EU) 2015/1095 rendelete (2015. május 5.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg)
HL L 177., 2015.7.8, p. 19–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 09/01/2017
8.7.2015 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 177/19 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1095 RENDELETE
(2015. május 5.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1) |
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása a tervezés révén túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható. |
(2) |
A Bizottság a 2009/125/EK irányelvvel összhangban 2008. október 21-én létrehozta 2009–2011. évi első munkatervét (2), amelyben a végrehajtási intézkedések elfogadása szempontjából kiemelt termékcsoportként jelölte meg a hűtő- és fagyasztóberendezéseket, köztük a professzionális hűtőbútorokat, a sokkolóhűtőket, a kondenzációs egységeket és a technológiai hűtőket. |
(3) |
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte az Unióban jellemzően használt hűtő- és fagyasztóberendezések, köztük a professzionális hűtőbútorok, a sokkolóhűtők, a kondenzációs egységek és a technológiai hűtők műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok kidolgozása során együttműködött az érdekeltekkel és más – uniós és harmadik országbeli – érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette azok eredményeit. |
(4) |
A hűtő- és fagyasztóberendezések kategóriájának ötödik termékcsoportja, a hűtőkamrák – egyedi jellegükből adódóan – külön kezelendők, ezért ez a rendelet jelenleg nem tér ki a hűtőkamrákkal kapcsolatos követelményekre. |
(5) |
A professzionális hűtőbútorok termékcsoportjának vonatkozásában nincs szükség a hűtőközegek használatából eredő közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátással összefüggésben külön követelményeket támasztani a környezettudatos tervezést illetően, mivel a háztartási és a kereskedelmi hűtőberendezések piacán egyre nagyobb arányban használnak alacsony globális felmelegedési potenciállal (GWP) rendelkező hűtőközegeket, ami a professzionális hűtőbútorok termékcsoportjában is várhatóan a követendő irány lesz. |
(6) |
A technológiai hűtők tekintetében ugyanakkor indokolt a hűtőközegek használatából eredő közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátással összefüggésben követelményeket támasztani a környezettudatos tervezést illetően, mivel ezek hatására a piac még inkább az alacsony globális felmelegedési potenciállal rendelkező, egyúttal az esetek többségében energiahatékonyabb hűtőközegek használata irányába mozdul el. |
(7) |
A kondenzációs egységek esetében léteznek olyan gyártófüggetlen technológiák, amelyek csökkentik a hűtőközegek használatából eredő közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátást, mert a környezetre kevésbé káros hűtőközeggel működnek. A kondenzációs egységeknél alkalmazott ilyen technológiák költséghatékonysága és energiahatékonyságra gyakorolt hatása ugyanakkor ma még nincs teljes körűen megállapítva, mivel viszonylag kis körben terjedtek el, illetve a piacnak csak kis hányadát képviselik az ilyen technológiákkal ellátott kondenzációs egységek. |
(8) |
E rendeletben nem indokolt különös korlátozásokat megállapítani a hűtőközegekkel kapcsolatban, mivel azok a 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) hatálya alá tartoznak, amely rendeletet felülvizsgálatára a Bizottság 2012. november 7-én már javaslatot tett. A kondenzációs egységek és a technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények keretében azonban e rendelet bónusz bevezetését javasolja annak elősegítése érdekében, hogy a piac mindinkább a környezetre kevésbé káros hűtőközegek használatára épülő technológiák fejlesztése felé mozduljon el, és a bónusz a kis globális felmelegedési potenciálú (GWP) hűtőközeget alkalmazó kondenzációs egységek és technológiai hűtők tekintetében alacsonyabb energiahatékonysági minimumkövetelményeket eredményezzen. A későbbi felülvizsgálat alkalmával meg kell vizsgálni a magas globális felmelegedési potenciálú (GWP) hűtőközeggel működő termékek helyzetét a vonatkozó hatályos szabályozás tükrében. |
(9) |
A professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők e rendelet alkalmazásában jelentősnek tekinthető környezetvédelmi jellemzője a használat közben elfogyasztott energia mennyisége. |
(10) |
Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében a környezettudatos tervezés kapcsán meghatározott további paraméterekkel a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők esetében nem szükséges foglalkozni. |
(11) |
A kondenzációs egységek, technológiai hűtők és professzionális hűtőbútorok éves villamosenergia-fogyasztása 2012-ben az EU-ban becslések szerint 116,5 TWh volt, ami 47 millió tonna CO2 kibocsátásának felel meg. Külön beavatkozás nélkül az előrejelzések szerint az éves energiafogyasztás 2020-ig 134,5 TWh-ra, 2030-ig pedig 154,5 TWh-ra nőhet, ami rendre 54,5 Mt és 62,5 Mt CO2 kibocsátásának felel meg. Az e rendeletben a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények, valamint a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet a professzionális hűtőbútorok energiafogyasztásának címkézése tekintetében kiegészítő, (EU) 2015/1094 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) előírt követelmények együttesen 2020-ig várhatóan évi 6,3 TWh, 2030-ig pedig 15,6 TWh villamosenergia-megtakarítást fognak eredményezni ahhoz az esethez képest, ha nem történne beavatkozás. |
(12) |
Az előkészítő vizsgálatok rámutattak arra, hogy az üzemeltetés során elfogyasztott energia mennyisége jelentős mértékben csökkenthető azoknak a költséghatékony, nem gyártófüggő technológiáknak az alkalmazásával, amelyek révén egyúttal csökken e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költsége is. |
(13) |
A belső piac jobb működése és a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezetvédelmi jellemzőinek javulása érdekében a környezettudatos tervezés területén bevezetendő követelményeknek az Európai Unió egészén belül egységes módon kell szabályozniuk az érintett termékek energiafogyasztására vonatkozó követelményeket. |
(14) |
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények a végfelhasználó szempontjából nem befolyásolhatják a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők funkcionalitását és megfizethetőségét, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. |
(15) |
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. Az ütemezés megállapítása során indokolt tekintettel lenni a gyártóknál felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései megfelelő időben teljesüljenek. |
(16) |
A termékparamétereket olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési és számítási módszerekkel indokolt meghatározni, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket. E módszerek közé tartoznak – amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak – a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott eljárások szerint az európai szabványügyi szervezetek által a Bizottság felkérése nyomán elfogadott harmonizált szabványokban foglalt módszerek is. |
(17) |
A fagyasztási üzemi hőmérséklet fogalommeghatározását kell alkalmazni a professzionális hűtőbútorok éves energiafogyasztási értékének megállapításakor, amely meghatározás – bár élelmiszer-biztonsági szempontokat is figyelembe vesz – nem kapcsolódik élelmiszer-biztonsági jogszabályokhoz. |
(18) |
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban e rendelet meghatározza az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat. |
(19) |
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt megkövetelni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos olyan információkat megadjanak, amelyek kapcsolatosak az e rendeletben meghatározott követelményekkel. |
(20) |
A professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezeti hatásainak további csökkentése érdekében a gyártóknak a szétszerelésre, az újrafeldolgozásra és az ártalmatlanításra vonatkozóan is adatokkal kell szolgálniuk. |
(21) |
Annak érdekében, hogy a professzionális hűtőbútorok, kondenzációs egységek és technológiai hűtők teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi jellemzőkkel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is. |
(22) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
(1) Ez a rendelet a professzionális hűtőbútorok és a sokkolóhűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket állapítja meg.
A rendeletben foglalt követelmények a villamos hálózatról üzemeltetett sokkolóhűtőkre és professzionális hűtőbútorokra, köztük az élelmiszerek és takarmányok hűtésére szánt hűtőbútorokra alkalmazandók.
A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:
a) |
az elsődlegesen a villamos energiától eltérő energiaforrással működő professzionális hűtőbútorok; |
b) |
a külső kondenzációs egységgel üzemelő professzionális hűtőbútorok; |
c) |
a nyitott hűtőbútorok, amelyeknél a nyitott jelleg az elsődleges funkcionalitás alapvető követelménye; |
d) |
a kifejezetten élelmiszer-feldolgozásra szánt hűtőbútorok, amelyeknél a nettó össztérfogat 20 %-át meg nem haladó űrtartalmú, kifejezetten élelmiszer-feldolgozásra szolgáló egyetlen rekesz megléte nem ad elegendő alapot a követelmények alóli mentességre; |
e) |
a kizárólag a fagyasztott élelmiszerek szabályozott kiolvasztására szánt hűtőbútorok, amelyek esetében a kifejezetten a fagyasztott élelmiszerek szabályozott kiolvasztására szolgáló egyetlen rekesz megléte nem ad elegendő alapot a követelmények alóli mentességre; |
f) |
a salátahűtő pultok; |
g) |
az élelmiszerek hűtésén és tárolásán túlmenően elsődlegesen a kínálást és az értékesítést szolgáló kínáló hűtőpultok vagy hasonló rendeltetésű hűtőbútorok; |
h) |
a nem a gőzkompressziós ciklus elvén működő hűtőbútorok; |
i) |
a több mint 300 kg mennyiségű élelmiszer befogadására képes sokkolóhűtők és sokkolókamrák; |
j) |
a gyártósori gyorslehűtő berendezések; |
k) |
az egyedi kialakítású, konkrét egyedi igényekhez igazodó, egyszeri gyártású professzionális hűtőbútorok és sokkolóhűtők, amelyek nem egyenértékűek az I. melléklet 10. fogalommeghatározása szerinti professzionális hűtőbútorokkal, illetve az I. melléklet 11. fogalommeghatározása szerinti sokkolóhűtőkkel; |
l) |
beépíthető hűtőbútorok; |
m) |
betolható kocsis hűtőbútorok és elöl-hátul nyitható hűtőbútorok; |
n) |
statikus hűtésű hűtőbútorok; |
o) |
fagyasztóládák. |
(2) Ez a rendelet a fentieken kívül szintén megállapítja az alacsony vagy közepes hőmérsékleten, illetve mindkét hőmérsékleti tartományban üzemelő kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket.
A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:
a) |
azok a kondenzációs egységek, amelyek elpárologtatóval vannak ellátva, legyen az belső részegység, mint a monoblokk egységek esetében, vagy külső elpárologtató, mint az osztott készülékek esetében; |
b) |
a kondenzátor nélküli kompresszorcsomagok és -rackek; |
c) |
azok a kondenzációs egységek, amelyek kondenzátoroldala nem a levegőt használja hőtovábbító közegként. |
(3) Ez a rendelet a fentieken kívül szintén megállapítja az alacsony vagy közepes hőmérsékleten üzemelő technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket.
A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:
a) |
a magas hőmérsékleten való üzemre szánt technológiai hűtők; |
b) |
a kondenzációra kizárólag elpárologtatást alkalmazó technológiai hűtők; |
c) |
az alkalmazás helyén összeszerelt, egyedi kialakítású és egyszeri gyártású technológiai hűtők; |
d) |
abszorpciós hűtők. |
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) „professzionális hűtőbútor”: egy vagy több ajtón keresztül vagy fiók kihúzásával hozzáférhető egy vagy több hűtőteret magában foglaló, szigetelt hűtőkészülék, amely a benne tárolt élelmiszerek hőmérsékletét képes folyamatosan a hűtésre vagy a fagyasztásra előírt maximális hőmérséklet alatt tartani, a gőzkompressziós ciklus elvén működik, és nem háztartási alkalmazásra, illetve nem kínálásra vagy a fogyasztók önkiszolgálására szolgál;
b) „sokkolóhűtő”: szigetelt hűtőkészülék, amelynek elsődleges rendeltetése hűtés esetén a meleg élelmiszerek + 10 °C alá történő gyorshűtése, fagyasztás esetén pedig – 18 °C alá történő mélyhűtése;
c) „sokkolókamra”: bejáraton át elérhető belső térrel rendelkező hűtőhelyiség, amelynek elsődleges rendeltetése hűtés esetén a meleg élelmiszerek + 10 °C alá történő gyorshűtése, fagyasztás esetén pedig – 18 °C alá történő mélyhűtése, és amely kellően nagy ahhoz, hogy egy ember a bejáraton át be tudjon lépni belső terébe;
d) „befogadóképesség”: sokkolóhűtők esetében azt az élelmiszer-mennyiséget jelöli, amelynek hőmérsékletét a készülék egyetlen üzemmódban + 10 °C alá tudja hűteni gyorshűtéskor, illetve – 18 °C alá fagyasztáskor;
e) „gyártósori gyorshűtő berendezés”: olyan sokkolóhűtő, amelybe folyamatosan, szállítószalagon keresztül érkeznek gyorshűtésre vagy fagyasztásra az élelmiszerek;
f) „élelmiszer”: meghatározott hőmérsékleten hűtést igénylő élelmiszerek, hozzávalók, italok – a bort is ideértve – és más, elsődlegesen fogyasztásra szánt anyagok;
g) „beépíthető hűtőbútor”: szekrénybe, fal előkészített mélyedésébe vagy hasonló helyre beszerelendő, rögzített, szigetelt hűtőkészülék, amelynél bútorszerelési munkálatok is szükségesek;
h) „betolható kocsis hűtőbútor”: olyan egyedi rekeszt tartalmazó professzionális hűtőbútor, amelybe a termékek görgőkkel ellátott tároló felületen betolhatók;
i) „elöl-hátul nyitható hűtőbútor”: a mindkét oldaláról hozzáférhető professzionális hűtőbútor;
j) „statikus hűtésű hűtőbútor”: kifejezetten a hőmérséklet változásaira érzékeny élelmiszerek tárolása vagy a nem légmentesen zárt térben tárolt élelmiszerek kiszáradásának elkerülése céljából kialakított, belső gépi légkeringtetés nélküli professzionális hűtőbútor, amelynek egyetlen statikus hűtésű rekesze nem ad elegendő alapot arra, hogy a berendezés statikus hűtésű hűtőbútornak minősüljön;
k) „nagy teljesítményű hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amely az 5. klímaosztálynak megfelelő – a IV. melléklet 3. táblázatában ismertetett – környezeti feltételek mellett képes az összes rekeszében a hűtési vagy fagyasztási üzemi hőmérséklet folyamatos fenntartására;
l) „nyitott hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amelynek hűtött teréhez közvetlenül, ajtó kinyitása vagy fiók kihúzása nélkül kívülről hozzá lehet férni; amennyiben a professzionális hűtőbútor csak egyetlen ilyen módon hozzáférhető rekesszel rendelkezik, és annak nettó űrtartalma nem éri el az össztérfogat 20 %-át, akkor a készülék nem minősül nyitott hűtőbútornak;
m) „salátahűtő pult”: a függőleges, álló részén egy vagy több ajtóval vagy fiókkal ellátott professzionális hűtőbútor, amelynek tetején – a bizonyos élelmiszerekhez (többek között pizzafeltétekhez vagy saláta-alapanyagokhoz) való hozzáférés megkönnyítése érdekében – cserélhető tárolók számára kialakított nyílások találhatók;
n) „fagyasztóláda”: élelmiszerek fagyasztására szolgáló berendezés, amelynek rekeszéhez (rekeszeihez) felülről lehet hozzáférni, valamint annak felülről és oldalról is nyitható típusai, amennyiben a felülről hozzáférhető rekesz(ek) bruttó űrtartalma meghaladja a berendezés bruttó össztérfogatának 75 %-át;
o) „kondenzációs egység”: legalább egy villamos hajtású kompresszort és egy kondenzátort magában foglaló termék, amely a gőzkompressziós ciklus elve alapján, elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatva képes a hőmérsékletet alacsony vagy közepes hőfokra lehűteni és azon tartani egy hűtött készüléken vagy rendszeren belül;
p) „alacsony hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a kondenzációs egység – 35 °C-os telített elpárolgási hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;
q) „közepes hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a kondenzációs egység – 10 °C-os telített elpárolgási hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;
r) „mért hűtőteljesítmény”: a gőzkompressziós ciklus által elért, az – elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatott – kondenzációs egység által teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között, 32 °C-ban meghatározott környezeti referencia-hőmérsékleten biztosított hűtési teljesítmény kW-ban kifejezve;
s) „technológiai hűtő”: legalább egy kompresszort és egy elpárologtatót magában foglaló termék, amely egy hűtött készülék vagy rendszer folyamatos hűtése érdekében képes egy folyadékot lehűteni és annak hőmérsékletét szinten tartani; nem feltétlenül tartalmaz kondenzátort, hűtőkör-részegységeket vagy egyéb segédberendezéseket;
t) „alacsony hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, melynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett – 25 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;
u) „közepes hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett – 8 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;
v) „magas hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett 7 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;
w) „mért hűtőteljesítmény”: kW-ban kifejezett azon hűtőteljesítmény, amelyet egy technológiai hűtő teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között – léghűtéses technológiai hűtők esetében 35 °C-os környezeti referencia-hőmérsékleten, vízhűtéses technológiai hűtők esetében pedig a kondenzátornál mért 30 °C-os bemeneti vízhőmérséklet mellett – biztosít;
x) „kompresszorcsomag” vagy „kompresszor-rack”: legalább egy vagy több villamos hajtású hűtőkompresszort és egy szabályozó rendszert magában foglaló termék;
y) „abszorpciós hűtő”: a hűtéshez energiaforrásként hőt használó abszorpciós eljárás elvén működő technológiai hűtő;
z) „gőzkondenzációs hűtő”: elpárologtató kondenzátorral felszerelt technológiai hűtő, amelyben a hűtőközeget vízpermet és légmozgás együttese hűti.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei, ütemezés
(1) A professzionális hűtőbútorok és a sokkolóhűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a II. melléklet határozza meg.
(2) A kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket az V. melléklet határozza meg.
(3) A technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a VII. melléklet határozza meg.
(4) A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket a következő ütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:
a) |
2016. július 1-jétől kezdődően:
|
b) |
2018. január 1-jétől kezdődően:
|
c) |
2018. július 1-jétől kezdődően:
|
d) |
2019. július 1-jétől kezdődően:
|
(5) A professzionális hűtőbútorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a III. és a IV. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
(6) A kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a VI. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
(7) A technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a VIII. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzést vagy az V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelés alkalmazásában a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet II. mellékletének 2. pontjában, V. mellékletének 2. b) pontjában, valamint VII. mellékletének 2. b) pontjában meghatározott információkat.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet II., V. és VII. mellékletében megállapított követelmények érvényesülése érdekében történő elvégzésekor a tagállamok hatóságai az e rendelet IX., X. és XI. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező professzionális hűtőbútorok, kondenzációs egységek és technológiai hűtők indikatív referenciaértékeit a rendelet XII. melléklete tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel a konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat az alábbiakra terjed ki:
1. |
a professzionális hűtőbútorok tekintetében felméri különösen az alábbiak bevezetésének célszerűségét:
|
2. |
a sokkolóhűtők tekintetében felméri, hogy célszerű-e a környezettudatos tervezést illetően követelményeket bevezetni erre a termékcsoportra; |
3. |
a hűtőkamrák tekintetében felméri, hogy célszerű-e a környezettudatos tervezést illetően követelményeket bevezetni erre a termékcsoportra; |
4. |
a kondenzációs egységek és a technológiai hűtők tekintetében felméri, hogy
|
5. |
az összes termék tekintetében felméri, hogy a GWP-értékeket illetően megjelentek-e módosítások a hiteles forrásokban; |
6. |
az összes termék tekintetében megállapítja a méréssel meghatározott energiafogyasztás értékének ellenőrzési eljárása során megengedett tűrést. |
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. május 5-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
(2) COM(2008) 660 végleges.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 842/2006/EK rendelete egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról (HL L 161., 2006.6.14., 1. o.)
(4) A Bizottság 2015. május 5-i (EU) 2015/1094 felhatalmazáson alapuló rendelete a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 2. oldalát.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.).
I. MELLÉKLET
Fogalommeghatározások a II–XII. melléklethez
A II–XII. melléklet alkalmazásában:
A professzionális hűtőbútorokhoz és a sokkolóhűtőkhöz kapcsolódóan:
1. „nettó térfogat”: az élelmiszerek tárolására alkalmas űrtartalom a feltöltési korláton belül;
2. „hűtési üzemi hőmérséklet”: az a hőmérséklet, amely a hűtőbútorban tárolt élelmiszereket állandó, – 1 °C és + 5 °C közötti hőmérsékleten tartja;
3. „fagyasztási üzemi hőmérséklet”: az a hőmérséklet, amely a hűtőbútorban tárolt élelmiszereket állandó, – 15 °C alatti hőmérsékleten tartja, amely a legmelegebb csomaggal végzett tesztnél tapasztalt legmagasabb hőmérséklet;
4. „többfunkciós hűtőbútor”: professzionális hűtőbútor, amelyben maga a hűtőbútor vagy annak egy elkülönített rekesze hűtött, illetve fagyasztott élelmiszerek tárolása esetén különböző hőmérsékletekre állítható be;
5. „kombinált hűtőbútor”: két vagy több olyan rekesszel rendelkező professzionális hűtőbútor, melyek élelmiszer-hűtési és -tárolási hőmérsékletei eltérnek egymástól;
6. „hűtő-fagyasztó berendezés”: a kombinált hűtőbútor olyan típusa, melynek legalább egy rekesze kizárólag a hűtési, egy másik rekesze pedig kizárólag a fagyasztási üzemi hőmérséklet biztosítására szolgál;
7. „álló hűtőbútor”: legalább 1 050 mm teljes magasságú professzionális hűtőbútor, amelynek egy vagy több elülső ajtaját kinyitva vagy fiókját kihúzva ugyanaz a rekesz válik hozzáférhetővé;
8. „pulthűtő”: 1 050 mm-nél kisebb teljes magasságú professzionális hűtőbútor, amelynek egy vagy több elülső ajtaját kinyitva vagy fiókját kihúzva ugyanaz a rekesz válik hozzáférhetővé;
9. „kis teljesítményű hűtőbútor” vagy „félprofesszionális hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amely kizárólag a 3. klímaosztálynak megfelelő – a IV. melléklet 3. táblázatában ismertetett – környezeti feltételek mellett képes az összes rekeszében a hűtési vagy fagyasztási üzemi hőmérséklet folyamatos fenntartására; amennyiben a hűtőbútor a 4. klímaosztálynak megfelelő környezeti feltételek mellett képes a hőmérséklet folyamatos fenntartására, nem tekinthető kis teljesítményű hűtőbútornak;
10. „egyenértékű professzionális hűtőbútor”: olyan, forgalomban lévő professzionális hűtőbútor modellje, amely ugyanazon gyártó által más kereskedelmi kód alatt forgalomba hozott másik professzionálishűtőbútor-modellel megegyező nettó űrtartalommal, műszaki, hatékonysági és teljesítményjellemzőkkel, valamint rekesztípusokkal és -térfogattal rendelkezik;
11. „egyenértékű sokkolóhűtő”: olyan, forgalomban lévő sokkolóhűtő-modell, amely ugyanazon gyártó által más kereskedelmi kód alatt forgalomba hozott másik sokkolóhűtő-modellel megegyező műszaki, hatékonysági és teljesítményjellemzőkkel rendelkezik;
A kondenzációs egységekhez kapcsolódóan:
12. „mért hűtési teljesítmény” (PA ): a gőzkompressziós ciklus által elért, az – elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatott – kondenzációs egység által teljes terhelés mellett, valamint standard mérési körülmények között, 32 °C-ban meghatározott környezeti referencia-hőmérsékleten biztosított hűtési teljesítmény kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve;
13. „mért felvett elektromos teljesítmény” (DA ): annak az elektromos teljesítménynek a kW-ban, két tizedesjegy pontossággal megadott mennyisége, amelyet a kondenzációs egység (ideértve a kompresszort, a kondenzátorventilátor(oka)t és a segédberendezéseket, ha vannak ilyenek) vesz fel a mért hűtési teljesítmény eléréséhez;
14. „mért teljesítménytényező” (COPA ): a kW-ban kifejezett mért hűtési teljesítmény és a kW-ban kifejezett mért felvett elektromos teljesítmény hányadosa, két tizedesjegy pontossággal megadva;
15. „COPB, COPC és COPD teljesítménytényezők”: a kW-ban kifejezett hűtési teljesítmény osztva a kW-ban kifejezett felvett elektromos teljesítménnyel, két tizedesjegy pontossággal megadva a B, C és D mérési pontokra;
16. „szezonális hűtési jóságfok” (SEPR): egy kondenzációs egység standard mérési körülmények közötti hűtését jellemző, két tizedesjegy pontossággal megadott hatékonysági fok, amely tükrözi a terhelésnek és a környezeti hőmérsékletnek az adott év során bekövetkező változásait, és amelynek kiszámítása az éves hűtési igény és az éves villamosenergia-fogyasztás közötti arány megállapításával történik;
17. „éves hűtési igény”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosáróraszámok szorzatainak összege;
18. „kosárspecifikus hűtési igény”: az év során az egyes kosarak tekintetében felmerülő hűtési igény kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a részterhelési aránnyal;
19. „részterhelés” (Pc(Tj)): adott T j környezeti hőmérséklet melletti hűtési terhelés kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámítása a teljes terhelés és az ugyanahhoz a T j környezeti hőmérséklethez tartozó részterhelési arány összeszorzásával történik;
20. „részterhelési arány” adott Tj környezeti hőmérséklet mellett (PR(Tj)): a Tj környezeti hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékét el kell osztani a környezeti referencia-hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékével, majd az eredményt közepes hőmérséklet esetében meg kell szorozni 0,4-del és hozzá kell adni 0,6-et, alacsony hőmérséklet esetében pedig meg kell szorozni 0,2-del és hozzá kell adni 0,8-et. A környezeti referencia-hőmérsékletnél magasabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. 5 °C-nál alacsonyabb környezeti hőmérséklet estében a részterhelési aránynak közepes hőmérséklet mellett 0,6-nak, alacsony hőmérséklet mellett pedig 0,8-nak kell lennie. A részterhelési arány kifejezhető három tizedesjegy pontossággal vagy 100-zal való szorzás után százalékban, egy tizedesjegy pontossággal;
21. „éves villamosenergia-fogyasztás”: kiszámítása úgy történik, hogy az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosárspecifikus teljesítménytényezők arányainak összegét meg kell szorozni a kapcsolódó kosárórák számával;
22. „környezeti hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett száraz léghőmérséklet;
23. „kosár” (binj ): a VI. melléklet 6. táblázatában meghatározott T j környezeti hőmérséklet és h j kosáróraszám együttese;
24. „kosárórák” (hj ): azon óráknak a VI. melléklet 6. táblázatában meghatározott éves száma, amelyek alatt a környezeti hőmérséklet megfelel az adott kosárhoz tartozó környezeti hőmérsékletnek;
25. „környezeti referencia-hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett azon környezeti hőmérséklet, mely mellett a részterhelési arány értéke 1. A környezeti referencia-hőmérséklet értéke 32 °C;
26. „kosárspecifikus teljesítménytényező” (COPj ): az adott év valamennyi kosarára vonatkozó jóságfok, amely az adott kosarakhoz tartozó részterhelésből, névleges hűtési igényből és névleges teljesítménytényezőből vezethető le, más kosarak esetében pedig lineáris interpolációval számítható ki, szükség esetén a degradációs tényezővel korrigálva;
27. „névleges hűtési igény”: korlátozott számú adott kosár mellett felmerülő hűtési igény, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a hozzá tartozó részterhelési aránnyal;
28. „névleges teljesítménytényező”: korlátozott számú adott kosár melletti teljesítménytényező, melynek kiszámításához a névleges hűtési teljesítményt el kell osztani a névleges felvett elektromos teljesítménnyel;
29. „névleges hűtési teljesítmény”: azon kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezett hűtési teljesítmény, amelyet korlátozott számú adott kosár mellett az egység biztosít a fajlagos hűtési igény teljesítéséhez;
30. „névleges felvett elektromos teljesítmény”: azon felvett elektromos teljesítmény, amelyre a kondenzációs egységnek szüksége van a névleges hűtési teljesítmény biztosításához, kW-ban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal megadva;
31. „degradációs tényező” (Cdc), melynek megállapított értéke 0,25: a részterhelés mellett működő kondenzációs egységek azon esetleges ki- és bekapcsolási ciklusa miatt bekövetkező jóságfokcsökkenés mérőszáma, amely a kívánt részterhelés teljesítéséhez szükséges, amennyiben azt az egység teljesítményszabályozása nem tudja biztosítani;
32. „teljesítményszabályozás”: egy kondenzációs egység azon képessége, hogy a hűtőközeg térfogatáramának megváltoztatásával módosítsa saját teljesítményét; a teljesítményszabályozás „rögzített”, ha az egység nem tudja térfogatáramát módosítani, „fokozatosan állítható”, ha a térfogatáram legfeljebb kétlépéses sorozatban módosítható vagy állítható, és „állítható”, ha a térfogatáram három- vagy többlépéses sorozatban módosítható vagy állítható;
A technológiai hűtőkhöz kapcsolódóan:
33. „mért hűtési teljesítmény” (PA ): kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezett azon hűtési teljesítmény, amelyet egy technológiai hűtő teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között – léghűtéses technológiai hűtők esetében 35 °C-os környezeti referencia-hőmérsékleten, vízhűtéses technológiai hűtők esetében pedig a kondenzátornál mért 30 °C-os bemeneti vízhőmérséklet mellett – biztosít;
34. „mért felvett elektromos teljesítmény” (DA ): az a kW-ban, két tizedesjegy pontossággal megadott felvett elektromos teljesítmény, amelyet a technológiai hűtő (ideértve a kompresszort, a kondenzátorventilátor(oka)t vagy -szivattyú(ka)t, az elpárologtatószivattyú(ka)t és a segédberendezéseket, ha vannak ilyenek) igényel a mért hűtési teljesítmény eléréséhez;
35. „mért hűtési jóságfok” (EERA ): a kW-ban kifejezett mért hűtési teljesítmény és a kW-ban megadott mért felvett elektromos teljesítmény hányadosa, két tizedesjegy pontossággal megadva;
36. „szezonális hűtési jóságfok” (SEPR): egy technológiai hűtőt standard mérési körülmények közötti hűtés tekintetében jellemző, két tizedesjegy pontossággal megadott jóságfok, amely tükrözi a terhelés és a környezeti hőmérséklet egyéves időszakon belül bekövetkező változásait, és amelynek kiszámítása az éves hűtési igény és az éves villamosenergia-fogyasztás közötti arány megállapításával történik;
37. „éves hűtési igény”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosáróraszámok szorzatainak összege;
38. „kosárspecifikus hűtési igény”: az adott év tekintetében az egyes kosarakhoz tartozó mért hűtési teljesítmény és részterhelési arány szorzata kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve;
39. „részterhelés” (Pc(Tj)): adott T j környezeti hőmérséklet melletti hűtési terhelés kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámítása a teljes terhelés és az ugyanahhoz a T j környezeti hőmérséklethez tartozó részterhelési arány összeszorzásával történik;
40. „részterhelési arány” (PR(Tj)) adott T j környezeti hőmérséklet mellett:
a) |
a léghűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a Tj környezeti hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékének és a környezeti referencia-hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékének a hányadosát meg kell szorozni 0,2-del és hozzá kell adni 0,8-et. A környezeti referencia-hőmérsékletnél magasabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. Az 5 °C-nál alacsonyabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 0,8-nek kell lennie; |
b) |
a vízhűtéses kondenzátort használó technológiai hűtőknél a Tj bemeneti vízhőmérséklet 9 °C-kal csökkentett értékét el kell osztani a referencia bemeneti vízhőmérséklet (30 °C) 9 °C-kal csökkentett értékével, meg kell szorozni 0,2-del, és hozzá kell adni 0,8-et Ha a környezeti hőmérséklet magasabb, mint a környezeti referencia-hőmérséklet, a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb 5 °C-nál (a kondenzátornál mért bemeneti vízhőmérséklet 9 °C-nál), a részterhelési aránynak 0,8-nek kell lennie; |
A részterhelési arány kifejezhető három tizedesjegy pontossággal vagy 100-zal való szorzás után százalékban, egy tizedesjegyig
41. „éves villamosenergia-fogyasztás”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosárspecifikus hűtési jóságfokok arányainak összege, megszorozva a kapcsolódó kosárórák számával;
42. „környezeti hőmérséklet”:
a) |
a léghűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a száraz léghőmérséklet Celsius-fokban kifejezve; |
b) |
a vízhűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a kondenzátornál mért bemeneti vízhőmérséklet Celsius-fokban kifejezve; |
43. „kosár” (binj ): a VIII. mellékletben meghatározott T j környezeti hőmérséklet és h j kosárórák számának együttese;
44. „kosárórák száma” (hj ): azon óráknak a VIII. mellékletben meghatározott éves száma, amelyek alatt a környezeti hőmérséklet megfelel az adott kosárhoz tartozó környezeti hőmérsékletnek;
45. „környezeti referencia-hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett azon környezeti hőmérséklet, mely mellett a részterhelési arány értéke 1. A környezeti referencia-hőmérséklet értéke 35 °C. A léghűtéses technológiai hűtők esetében a kondenzátornál mért bemeneti léghőmérséklet tehát 35 °C, míg a vízhűtéses technológiai hűtőknél a bemeneti vízhőmérséklet 30 °C.
46. „kosárspecifikus hűtési jóságfok” (EERj ): az adott év valamennyi kosarára vonatkozó hűtési jóságfok, amely az adott kosarakhoz tartozó részterhelésből, névleges hűtési igényből és névleges hűtési jóságfokból vezethető le, más kosarak esetében pedig lineáris interpolációval számítható ki, szükség esetén a degradációs tényezővel korrigálva;
47. „névleges hűtési igény”: korlátozott számú adott kosár mellett felmerülő hűtési igény, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a hozzá tartozó részterhelési aránnyal;
48. „névleges hűtési jóságfok”: korlátozott számú adott kosár melletti jóságfok;
49. „névleges felvett elektromos teljesítmény”: a névleges hűtési teljesítmény biztosításához a technológiai hűtő által felvett elektromos teljesítmény;
50. „névleges hűtési teljesítmény”: a technológiai hűtő által a névleges hűtési igény teljesítéséhez biztosított hűtési teljesítmény;
51. „degradációs tényező” (Cc): a részterhelés mellett működő technológiai hűtők ciklikus üzeme miatt bekövetkező jóságfokcsökkenés mérőszáma; amennyiben a Cc értékét nem méréssel állapítják meg, akkor az alapértelmezett degradációs tényező: Cc = 0,9;
52. „teljesítményszabályozás”: egy technológiai hűtő azon képessége, hogy a hűtőközeg térfogatáramának megváltoztatásával módosítsa saját teljesítményét; a teljesítményszabályozás „rögzített”, ha a technológiai hűtő nem tudja térfogatáramát módosítani, „fokozatosan állítható”, ha a térfogatáram legfeljebb kétlépéses sorozatban módosítható vagy állítható, és „állítható”, ha a térfogatáram három- vagy többlépéses sorozatban módosítható vagy állítható;
Közös fogalommeghatározások:
53. |
„globális felmelegedési potenciál” (GWP): azt kifejező mérőszám, hogy a gőzkompressziós ciklusban felhasznált hűtőközeg 1 kg-ja 100 évre vetítve, 1 kg CO2-nak megfelelő egyenértékben kifejezve mennyivel járul hozzá a globális felmelegedéshez; |
54. |
a fluortartalmú hűtőközegekre az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) negyedik értékelő jelentésében (1) közzétett GWP-értékeket (2007. évi 100 éves IPCC GWP-értékek) kell figyelembe venni; |
55. |
a fluort nem tartalmazó gázokra az IPCC első értékelő jelentésében közzétett 100 éves GWP-értékeket kell figyelembe venni; |
56. |
a hűtőközeg-keverékek GWP-értékeit a 842/2006/EK rendelet I. mellékletében található összefüggés segítségével, az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) negyedik értékelő jelentésében közzétett értékekkel (2007. évi 100 éves IPCC GWP-értékek) kell meghatározni; |
57. |
a fentiekben nem említett hűtőközegek esetében a Montreáli Jegyzőkönyvvel létrehozott tudományos értékelő testület 2010-es jelentése (2), valamint a hűtőrendszerekre, a légkondicionáló berendezésekre és a hőszivattyúkra vonatkozó 2010. évi UNEP-jelentés (3) (vagy annak a hatálybalépést megelőzően hozzáférhető későbbi változata) használandó referenciaként. |
(1) IPCC Fourth Assessment Climate Change 2007, Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml
(2) http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml
(3) http://ozone.unep.org/teap/Reports/RTOC/
II. MELLÉKLET
Professzionális hűtőbútorok és sokkolóhűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények
1. AZ ENERGIAHATÉKONYSÁGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
a) |
Az e rendelet tárgyát képező professzionális hűtőbútoroknak a nagy teljesítményű hűtőbútorok és a hűtő-fagyasztó berendezések kivételével meg kell felelniük az energiahatékonysági mutató (EEI) alábbi határértékeinek:
A professzionális hűtőbútorok EEI-értékét a III. mellékletben leírt eljárásnak megfelelően kell kiszámítani. |
b) |
2016. július 1-jétől a nagy teljesítményű hűtőbútorok EEI-értékének alacsonyabbnak kell lennie, mint 115. |
2. TERMÉKINFORMÁCIÓS KÖVETELMÉNYEK
a) |
2016. július 1-jétől a professzionális hűtőbútorokra vonatkozóan az alábbi termékinformációkat kell megadni a beszerelést végző szakembereknek és a végfelhasználóknak szánt használati utasításban, valamint a gyártók, meghatalmazott képviselőik és importőreik szabad hozzáférésű internetes oldalain:
Az alábbi 1. táblázat a kért információk feltüntetésének javasolt formáját mutatja be. 1. táblázat A professzionális hűtőbútorokra vonatkozó tájékoztatási követelmények
|
b) |
2016. július 1-jétől a professzionális hűtőbútorokra vonatkozóan a gyártók által a meghatalmazott képviselőik vagy importőreik, illetve a beszerelést végző vagy más szakemberek részére fenntartott szabad hozzáférésű internetes oldalakon szerepelnie kell egy, az alábbiakkal kapcsolatos információkat tartalmazó szakasznak:
|
c) |
2016. július 1-jétől a sokkolóhűtőkre vonatkozóan az alábbi indikatív termékinformációkat kell megadni a beszerelést végző szakembereknek és a végfelhasználóknak szánt használati utasításban, valamint a gyártók, meghatalmazott képviselőik és importőreik szabad hozzáférésű internetes oldalain:
|
d) |
A 4. cikk szerinti megfelelőségértékelés céljára a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell a következő elemeket:
|
(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2010. május 19-i 2010/30/EU irányelve az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről (HL L 153., 2010.6.18., 1. o.).
III. MELLÉKLET
A professzionális hűtőbútorok energiahatékonysági mutatójának számítási módszere
A professzionális hűtőbútorok adott modelljére vonatkozó energiahatékonysági mutató (EEI) kiszámításakor a hűtőbútor éves energiafogyasztását össze kell vetni a standard éves energiafogyasztásával.
Az EEI-t a következőképpen kell meghatározni:
EEI = (AEC/SAEC) × 100
ahol:
AEC = E24h × af × 365
AEC= a hűtőbútor éves energiafogyasztása kWh/év mértékegységben kifejezve
E24h= a hűtőbútor által 24 óra alatt elfogyasztott energia mennyisége
af = kiigazítási tényező, amely csak a kis teljesítményű hűtőbútorokra alkalmazandó, a IV. melléklet 2. pontjának b) alpontja szerint.
SAEC = M × Vn + N
SAEC= a hűtőbútor standard éves energiafogyasztása kWh/év mértékegységben kifejezve
Vn= a berendezés nettó térfogata, azaz a hűtőbútorban található összes rekesz nettó térfogatának összege, literben kifejezve.
Az M és az N értékeket a 2. táblázat adja meg.
2. táblázat
Az M és az N tényezők értékei
Kategória |
M |
N |
Álló hűtő |
1,643 |
609 |
Álló fagyasztó |
4,928 |
1 472 |
Pult hűtő |
2,555 |
1 790 |
Pult fagyasztó |
5,840 |
2 380 |
IV. MELLÉKLET
Professzionális hűtőbútorokra vonatkozó mérések és számítások
1. |
Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és a teljesülés ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványokban leírt módszerekkel vagy olyan egyéb megbízható, pontos és megismételhető mérési módszerekkel kell végrehajtani, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket. A professzionális hűtőbútorok esetében a méréseknek és számításoknak meg kell felelniük a 2. és 3. pontban meghatározott feltételeknek és műszaki paramétereknek. |
2. |
A professzionális hűtőbútorokra vonatkozó éves energiafogyasztási és energiahatékonysági értékek megállapításához a méréseket az alábbi feltételek között kell elvégezni:
|
3. |
A 3., 4. és 5. klímaosztálynak megfelelő környezeti feltételeket a 3. táblázat mutatja. 3. táblázat A 3., 4. és 5. klímaosztálynak megfelelő környezeti feltételek
|
V. MELLÉKLET
A kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények
1. AZ ENERGIAHATÉKONYSÁGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
a) |
2016. július 1-jétől a kondenzációs egységek teljesítménytényezője (COP) és szezonális hűtési jóságfoka (SEPR) nem lehet alacsonyabb az alábbi értékeknél:
|
b) |
2018. július 1-jétől a kondenzációs egységek teljesítménytényezője (COP) és szezonális hűtési jóságfoka (SEPR) nem lehet alacsonyabb az alábbi értékeknél:
|
c) |
Az olyan kondenzációs egységek esetében, amelyeket 150-nél alacsonyabb globális felmelegedési potenciállal rendelkező hűtőfolyadékkal töltenek fel, megengedett, hogy a COP és a SEPR legfeljebb 15 %-kal alacsonyabb legyen az 1. a) pontban, és legfeljebb 10 %-kal az 1. b) pontban szereplő értékeknél. |
d) |
A közepes és alacsony üzemi hőmérsékleten egyaránt működőképes kondenzációs egységek valamennyi, az esetükben megadott kategóriára vonatkozó követelménynek eleget kell, hogy tegyenek. |
2. TERMÉKINFORMÁCIÓS KÖVETELMÉNYEK
2016. július 1-jétől a kondenzációs egységekre vonatkozóan a következő termékinformációkat kell biztosítani:
a) |
a beszerelést végző szakembereknek és végfelhasználóknak szánt használati utasításban, valamint a gyártók, meghatalmazott képviselőik és importőreik szabad hozzáférésű internetes oldalain a következő elemeket kell megadni:
|
b) |
az alábbiakkal kapcsolatos információkat tartalmazó szakasz, amely a gyártók által a meghatalmazott képviselőik vagy importőreik, illetve a beszerelést végző vagy más szakemberek részére fenntartott szabad hozzáférésű internetes oldalakon található:
|
c) |
A 4. cikk szerinti megfelelőségértékelés céljára a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell a következő elemeket:
|
Az alábbi 4. és 5. táblázat a kért információk feltüntetésének javasolt formáját ismerteti.
4. táblázat
Tájékoztatási követelmények közepes üzemi hőmérsékleten 5 kW-nál, alacsony üzemi hőmérsékleten 2 kW-nál alacsonyabb mért hűtési teljesítménnyel rendelkező kondenzációs egységek tekintetében
Modell(ek): [az információk tárgyát képező modell(ek) azonosító információi] |
||||||
Hűtőfolyadék(ok): [a kondenzációs egységgel való használatra szánt hűtőfolyadék(ok) azonosítását szolgáló információk] |
||||||
Jellemző |
Jel |
Érték |
Mértékegység |
|||
Elpárolgási hőmérséklet (1) |
t |
– 10 °C |
– 35 °C |
°C |
||
Paraméterek teljes terhelés mellett, 32 °C-os környezeti hőmérsékleten |
||||||
Mért hűtési teljesítmény |
PA |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
Mért felvett elektromos teljesítmény |
DA |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
Mért COP |
COPA |
x,xx |
x,xx |
|
||
Paraméterek teljes terhelés mellett, 25 °C-os környezeti hőmérsékleten |
||||||
Hűtési teljesítmény |
P2 |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
Felvett elektromos teljesítmény |
D2 |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
COP |
COP2 |
x,xx |
x,xx |
|
||
Paraméterek teljes terhelés mellett, 43 °C-os környezeti hőmérsékleten (ha alkalmazható) |
||||||
Hűtési teljesítmény |
P3 |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
Felvett elektromos teljesítmény |
D3 |
x,xxx |
x,xxx |
kW |
||
COP |
COP3 |
x,xx |
x,xx |
|
||
Egyéb jellemzők |
||||||
Teljesítményszabályozás |
rögzített/fokozatosan állítható/állítható |
|||||
Elérhetőség |
A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a neve és címe. |
5. táblázat
Tájékoztatási követelmények közepes üzemi hőmérsékleten 5 kW-nál, alacsony üzemi hőmérsékleten 2 kW-nál magasabb mért hűtési teljesítménnyel rendelkező kondenzációs egységek tekintetében
Modell(ek): [az információk tárgyát képező modell(ek) azonosító információi] |
|||||
Hűtőfolyadék(ok): [a kondenzációs egységgel való használatra szánt hűtőfolyadék(ok) azonosítását szolgáló információk] |
|||||
Jellemző |
Jel |
Érték |
Mértékegység |
||
Elpárolgási hőmérséklet (2) |
t |
– 10 °C |
– 35 °C |
°C |
|
Éves villamosenergia-fogyasztás |
Q |
x |
x |
kWh/év |
|
Szezonális hűtési jóságfok |
SEPR |
x,xx |
x,xx |
|
|
Paraméterek teljes terhelés mellett, 32 °C-os környezeti hőmérsékleten (A pont) |
|||||
Mért hűtési teljesítmény |
PA |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Mért felvett elektromos teljesítmény |
DA |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Mért COP |
COPA |
x,xx |
x,xx |
|
|
Paraméterek részterhelés mellett, 25 °C-os környezeti hőmérsékleten (B pont) |
|||||
Névleges hűtési teljesítmény |
PB |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
DB |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges COP |
COPB |
x,xx |
x,xx |
|
|
Paraméterek részterhelés mellett, 15 °C-os környezeti hőmérsékleten (C pont) |
|||||
Névleges hűtési teljesítmény |
Pc |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
Dc |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges COP |
COPC |
x,xx |
x,xx |
|
|
Paraméterek részterhelés mellett, 5 °C-os környezeti hőmérsékleten (D pont) |
|||||
Névleges hűtési teljesítmény |
PD |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
DD |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges COP |
COPD |
x,xx |
x,xx |
|
|
Paraméterek teljes terhelés mellett, 43 °C-os környezeti hőmérsékleten (ha alkalmazható) |
|||||
Hűtési teljesítmény |
P3 |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Felvett elektromos teljesítmény |
D3 |
x,xx |
x,xx |
kW |
|
Névleges COP |
COP3 |
x,xx |
x,xx |
|
|
Egyéb elemek |
|||||
Teljesítményszabályozás |
rögzített/fokozatosan állítható/állítható |
||||
Rögzített és fokozatosan állítható teljesítményszabályozású egységek degradációs tényezője |
Cdc |
0,25 |
|
||
Elérhetőség |
A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a neve és címe. |
(1) Azon kondenzációs egységek esetében, amelyeket egyetlen elpárolgási hőmérsékleten való működésre szántak, az „Érték” két oszlopának egyike elhagyható.
(2) Azon kondenzációs egységek esetében, amelyeket egyetlen elpárolgási hőmérsékleten való működésre szántak, az „Érték” két oszlopának egyike elhagyható.
VI. MELLÉKLET
Kondenzációs egységekre vonatkozó mérések és számítások
1. |
Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és teljesülésük ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványokban leírt módszerekkel vagy olyan egyéb megbízható, pontos és megismételhető mérési módszerekkel kell végrehajtani, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket. Az alkalmazott módszereknek meg kell felelniük a 2. pontban szereplő feltételeknek és műszaki paramétereknek. |
2. |
A hűtési teljesítmény, a felvett elektromos teljesítmény, a teljesítménytényező és a szezonális hűtési jóságfok értékeinek meghatározásához a méréseket az alábbi feltételek mellett kell elvégezni:
|
6. táblázat
A kültéri hőmérséklet éves változásai átlagos európai éghajlati viszonyok mellett, a kondenzációs egységekvonatkozásában
j |
Tj |
hj |
1 |
– 19 |
0,08 |
2 |
– 18 |
0,41 |
3 |
– 17 |
0,65 |
4 |
– 16 |
1,05 |
5 |
– 15 |
1,74 |
6 |
– 14 |
2,98 |
7 |
– 13 |
3,79 |
8 |
– 12 |
5,69 |
9 |
– 11 |
8,94 |
10 |
– 10 |
11,81 |
11 |
– 9 |
17,29 |
12 |
– 8 |
20,02 |
13 |
– 7 |
28,73 |
14 |
– 6 |
39,71 |
15 |
– 5 |
56,61 |
16 |
– 4 |
76,36 |
17 |
– 3 |
106,07 |
18 |
– 2 |
153,22 |
19 |
– 1 |
203,41 |
20 |
0 |
247,98 |
21 |
1 |
282,01 |
22 |
2 |
275,91 |
23 |
3 |
300,61 |
24 |
4 |
310,77 |
25 |
5 |
336,48 |
26 |
6 |
350,48 |
27 |
7 |
363,49 |
28 |
8 |
368,91 |
29 |
9 |
371,63 |
30 |
10 |
377,32 |
31 |
11 |
376,53 |
32 |
12 |
386,42 |
33 |
13 |
389,84 |
34 |
14 |
384,45 |
35 |
15 |
370,45 |
36 |
16 |
344,96 |
37 |
17 |
328,02 |
38 |
18 |
305,36 |
39 |
19 |
261,87 |
40 |
20 |
223,90 |
41 |
21 |
196,31 |
42 |
22 |
163,04 |
43 |
23 |
141,78 |
44 |
24 |
121,93 |
45 |
25 |
104,46 |
46 |
26 |
85,77 |
47 |
27 |
71,54 |
48 |
28 |
56,57 |
49 |
29 |
43,35 |
50 |
30 |
31,02 |
51 |
31 |
20,21 |
52 |
32 |
11,85 |
53 |
33 |
8,17 |
54 |
34 |
3,83 |
55 |
35 |
2,09 |
56 |
36 |
1,21 |
57 |
37 |
0,52 |
58 |
38 |
0,40 |
VII. MELLÉKLET
A technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények
1. Az energiahatékonyságra vonatkozó követelmények
a) |
2016. július 1-jétől a technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfoka (SEPR) nem lehet alacsonyabb az alábbi értékeknél:
|
b) |
2018. július 1-jétől a technológiai hűtők szezonális hűtési jóságfoka (SEPR) nem lehet alacsonyabb az alábbi értékeknél:
|
c) |
Az olyan technológiai hűtők esetében, amelyeket 150-nél alacsonyabb globális felmelegedési potenciállal rendelkező hűtőfolyadékkal töltenek fel, megengedett, hogy a SEPR legfeljebb 10 %-kal alacsonyabb legyen az 1. a) pontban és az 1. b) pontban szereplő értékeknél. |
2. Termékinformációs követelmények
2016. július 1-jétől a technológiai hűtőkre vonatkozóan a következő termékinformációkat kell biztosítani:
a) |
a beszerelést végző szakembereknek és végfelhasználóknak szánt használati utasításban, valamint a gyártók, meghatalmazott képviselőik és importőreik szabad hozzáférésű internetes oldalain a következő elemeket kell megadni:
|
b) |
az alábbiakkal kapcsolatos információkat tartalmazó szakasz, amely a gyártók által a meghatalmazott képviselőik vagy importőreik, illetve a beszerelést végző vagy más szakemberek részére fenntartott szabad hozzáférésű internetes oldalakon található:
|
c) |
A 4. cikk szerinti megfelelőségértékelés céljára a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell a következő elemeket:
|
7. táblázat
A technológiai hűtőkre vonatkozó tájékoztatási követelmények
Modell(ek): [az információk tárgyát képező modell(ek) azonosító információi] |
||||||
Kondenzáció típusa: [léghűtéses/vízhűtéses] |
||||||
Hűtőfolyadék(ok): [a technológiai hűtőben való használatra szánt hűtőfolyadék(ok) azonosítását szolgáló információk] |
||||||
Jellemző |
Jel |
Érték |
Mértékegység |
|||
Üzemi hőmérséklet |
t |
– 8 °C |
– 25 °C |
°C |
||
Szezonális hűtési jóságfok |
SEPR |
x,xx |
x,xx |
|
||
Éves villamosenergia-fogyasztás |
Q |
x |
x |
kWh/év |
||
Paraméterek teljes terhelés mellett, környezeti hőmérsékleten (A pont) |
||||||
Mért hűtési teljesítmény |
PA |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Mért felvett elektromos teljesítmény |
DA |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Mért EER |
EERA |
x,xx |
x,xx |
|
||
Paraméterek a B mérési ponton |
||||||
Névleges hűtési teljesítmény |
PB |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
DB |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges EER |
EERB |
x,xx |
x,xx |
|
||
Paraméterek a C mérési ponton |
||||||
Névleges hűtési teljesítmény |
Pc |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
Dc |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges EER |
EERC |
x,xx |
x,xx |
|
||
Paraméterek a D mérési ponton |
||||||
Névleges hűtési teljesítmény |
PD |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges felvett elektromos teljesítmény |
DD |
x,xx |
x,xx |
kW |
||
Névleges EER |
EERD |
x,xx |
x,xx |
|
||
Egyéb jellemzők |
||||||
Teljesítményszabályozás |
|
rögzített/fokozatosan állítható (2)/állítható |
||||
Rögzített és fokozatosan állítható teljesítményszabályozású egységek degradációs tényezője (1) |
Cc |
x,xx |
x,xx |
|
||
Elérhetőség |
A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a neve és címe. |
(1) Amennyiben a Cc értékét nem méréssel állapítják meg, akkor az alapértelmezett degradációs tényező: Cc = 0,9. Az alapértelmezett Cc-érték alkalmazása esetén nincs szükség a ciklusvizsgálat eredményeire. Egyéb esetekben a hűtésiciklus-vizsgálat értékeit meg kell adni.
(2) Fokozatosan állítható teljesítményű berendezések esetében a berendezés „hűtési teljesítmény” és „EER” értékeinek megadására szolgáló rovatban minden mezőben két, egymástól perjellel („/”) elválasztott értéket kell megadni.
Azon technológiai hűtők esetében, amelyeket egyetlen hőmérsékleten való működésre szántak, az „Érték” két oszlopának egyike elhagyható.
VIII. MELLÉKLET
technológiai hűtőkre vonatkozó mérések és számítások
1. |
Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és a teljesülés ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat az ebből a célból az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványokban leírt módszerekkel vagy olyan egyéb megbízható, pontos és megismételhető mérési módszerekkel kell végrehajtani, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket. Az alkalmazott módszereknek meg kell felelniük a 2. és a 3. pontban szereplő feltételeknek és műszaki paramétereknek. |
2. |
A hűtési teljesítmény, a felvett elektromos teljesítmény, a hűtési jóságfok és a szezonális hűtési jóságfok értékeinek meghatározásához a méréseket az alábbi feltételek mellett kell elvégezni:
|
IX. MELLÉKLET
Professzionális hűtőbútorokra vonatkozó piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet II. mellékletében előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
1. |
A tagállami hatóságok minden modellből egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá. |
2. |
A modell akkor felel meg az e rendelet II. mellékletében meghatározott alkalmazandó követelményeknek, ha:
|
3. |
Ha a 2. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó, véletlenszerűen kiválasztott berendezést jelölnek ki újabb vizsgálatra. A kiválasztott három további berendezés lehet egy vagy több különböző olyan modell is, amelyet a műszaki dokumentáció egyenértékű termékként sorol fel. |
4. |
A modell akkor felel meg az e rendelet II. mellékletében meghatározott alkalmazandó követelményeknek, ha:
|
5. |
Ha a 4. pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor úgy kell tekinteni, hogy sem a modell, sem az azzal egyenértékű professzionális hűtőbútorok nem felelnek meg e rendelet követelményeinek. Legkésőbb egy hónappal a modell nem megfelelő voltának megállapítását követően a tagállami hatóságok a vizsgálati eredményeket és az összes többi lényeges információt átadják a többi tagállam hatóságainak és a Bizottságnak. |
A tagállami hatóságok a III. és IV. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, és a szállító nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására. A címkén és a termékismertető adatlapon megadott értékek és osztályok nem lehetnek kedvezőbbek a szállítóra nézve, mint a műszaki dokumentációban található értékek.
X. MELLÉKLET
Kondenzációs egységekre vonatkozó piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet V. mellékletében előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
1. |
A tagállami hatóságok minden modellből egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá. |
2. |
A kondenzációs egység modellje akkor felel meg az e rendelet V. mellékletében meghatározott követelményeknek, ha:
|
3. |
Ha a 2. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó, véletlenszerűen kiválasztott berendezést jelölnek ki újabb vizsgálatra. |
4. |
A kondenzációs egység modellje akkor felel meg az e rendelet V. mellékletében meghatározott követelményeknek, ha:
|
5. |
Ha a 4. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem felel meg e rendelet követelményeinek. |
A tagállamok hatóságai a VI. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, és a szállító nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására.
XI. MELLÉKLET
Technológiai hűtőkre vonatkozó piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok hatóságai az e rendelet VII. mellékletében előírt követelmények teljesülését a következő eljárással ellenőrzik:
1. |
A tagállami hatóságok minden modellből egyetlen berendezést vetnek vizsgálat alá. |
2. |
Az iparihűtő-modell akkor felel meg az e rendelet VII. mellékletében meghatározott alkalmazandó követelményeknek, ha:
|
3. |
Ha a 2. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, a tagállami hatóságok három további, ugyanahhoz a modellhez tartozó, véletlenszerűen kiválasztott berendezést jelölnek ki újabb vizsgálatra. |
4. |
Az iparihűtő-modell akkor felel meg az e rendelet VII. mellékletében meghatározott alkalmazandó követelményeknek, ha:
|
5. |
Ha a 4. pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, akkor úgy kell tekinteni, hogy a modell nem felel meg e rendelet követelményeinek. |
A tagállamok hatóságai a VIII. mellékletben meghatározott mérési és számítási módszereket alkalmazzák.
Az e mellékletben meghatározott ellenőrzési tűrések kizárólag a méréssel meghatározott paramétereknek a tagállami hatóságok általi ellenőrzésére vonatkoznak, és a szállító nem használhatja fel őket megengedett tűrésként a műszaki dokumentációban szereplő értékek meghatározására.
XII. MELLÉKLET
A 6. cikkben említett indikatív referenciaértékek
1. |
E rendelet hatálybalépésekor a professzionális hűtőbútorok piacán beszerezhető, az energiahatékonysági mutató (EEI) szempontjából legjobbnak tekinthető technológiát az alábbi jellemzők írják le:
|
2. |
E rendelet hatálybalépésekor a kondenzációs egységek piacán beszerezhető, a mért teljesítménytényező és a szezonális hűtési jóságfok szempontjából legjobbnak tekinthető technológiát az alábbi jellemzők írják le:
|
3. |
E rendelet hatálybalépésekor a technológiai hűtők piacán beszerezhető, a szezonális hűtési jóságfok szempontjából legjobbnak tekinthető technológiát az alábbi jellemzők írják le:
|