EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32012D0700
Council Decision 2012/700/CFSP of 13 November 2012 in the framework of the European Security Strategy in support of the implementation of the Cartagena Action Plan 2010-2014, adopted by the States Parties to the 1997 Convention on the Prohibition of the Use, Stockpiling, Production and Transfer of Anti-Personnel Mines and on Their Destruction
A Tanács 2012/700/KKBP határozata ( 2012. november 13. ) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997-es egyezmény részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési terv végrehajtásának az európai biztonsági stratégia keretében történő támogatásáról
A Tanács 2012/700/KKBP határozata ( 2012. november 13. ) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997-es egyezmény részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési terv végrehajtásának az európai biztonsági stratégia keretében történő támogatásáról
HL L 314., 2012.11.14, p. 40–46
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(HR)
In force
14.11.2012 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 314/40 |
A TANÁCS 2012/700/KKBP HATÁROZATA
(2012. november 13.)
a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997-es egyezmény részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési terv végrehajtásának az európai biztonsági stratégia keretében történő támogatásáról
AZ EURÓAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Uniónak arra kell törekednie, hogy a nemzetközi kapcsolatok valamennyi területén rendkívül szoros együttműködés alakuljon ki többek között annak érdekében, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának céljaival és alapelveivel összhangban megőrizhessük a békét, megelőzhessük a konfliktusok kialakulását és megerősíthessük a nemzetközi biztonságot. |
(2) |
Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely megnevezte a globális kihívásokat és fenyegetéseket, valamint arra hívott fel, hogy olyan, szabályokon alapuló nemzetközi rendet kell megteremteni, amely tényleges multilateralizmusra és jól működő nemzetközi intézményekre épül. |
(3) |
Az európai biztonsági stratégia az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányát a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként ismeri el, és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) megerősítése mellett foglal állást, megállapítva, hogy azt fel kell szerelni a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel. |
(4) |
Az ENSZ-közgyűlés 1996. december 10-i 51/45. sz. határozata felszólította az összes államot, hogy szigorúan tartsák magukat egy hatékony, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodáshoz, amely megtiltja a gyalogsági aknák használatát, felhalmozását, gyártását és átadását. |
(5) |
A gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1997. december 3-án nyitották meg aláírásra, és 1999. március 1-jén lépett hatályba. Ez az egyetlen olyan átfogó nemzetközi eszköz, amely a gyalogsági aknákhoz kapcsolódó valamennyi kérdéssel, ezen belül alkalmazásával, felhalmozásával, gyártásával, kereskedelmével, megsemmisítésével és az áldozatok számára biztosított segítségnyújtással is foglalkozik. |
(6) |
2008. június 23-án a Tanács elfogadta az egyezmény egyetemessé tételének és végrehajtásának a támogatásáról szóló 2008/487/KKBP együttes fellépést (1). 2012. október 1-jéig 160 állam nyilvánította ki, hogy magára nézve kötelező erejűnek tekinti az egyezményt. |
(7) |
2009. december 3-án az egyezmény részes államai elfogadták az egyezmény egyetemessé tételére és valamennyi aspektusának végrehajtására vonatkozó 2010–2014-es cartagenai cselekvési tervet (a továbbiakban: a cartagenai cselekvési terv). Egyúttal elismerték a Nemzetközi Kampány a Taposóaknák Betiltásáért (ICBL), a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és a Vörös Félhold nemzeti társaságai, a Vöröskereszt és a Vörös Félhold Nemzetközi Szövetsége, az ENSZ, a Humanitárius Aknamentesítéssel foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ (GICHD), nemzetközi és regionális szervezetek, aknasérülés túlélői és azok szervezetei, valamint más civil társadalmi szervezetek teljes körű részvételét az egyezmény végrehajtásában és hozzájárulását ahhoz, továbbá ösztönözték ezen részvétel és hozzájárulás folytatását, a cartagenai cselekvési terv 62. intézkedésével összhangban. |
(8) |
2010. december 3-án az egyezmény részes államai elfogadták a részes államoknak a végrehajtást támogató egységre (ISU) vonatkozó irányelvét, amelyben megállapodtak abban, hogy az egyezmény végrehajtását támogató egységnek tanácsadást és technikai segítségnyújtást kell biztosítania a részes államok számára az egyezmény végrehajtása és egyetemessé tétele tekintetében, és elő kell segítenie a részes államok közötti kommunikációt, valamint ösztönöznie kell a nem részes államok és a nyilvánosság felvilágosítását és tájékoztatását az egyezményre vonatkozóan. Az ISU megbízatást kapott arra, hogy kapcsolatot tartson az egyezmény munkájában közreműködő, vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, így a Nemzetközi Kampány a Taposóaknák Betiltásáért szervezettel, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetségével, az ENSZ-szel és a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központtal (GICHD), és koordinálja a velük folytatott együttműködést. |
(9) |
Az ENSZ Közgyűlése 2011. december 2-án elfogadta a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtásáról szóló 66/29. sz. határozatot. A Közgyűlés emlékeztetett arra, hogy az egyezmény második felülvizsgálati konferenciáján a nemzetközi közösség felülvizsgálta az egyezmény végrehajtását, és hogy az egyezményben részes államok elfogadták a cartagenai cselekvési tervet, hangsúlyozva annak jelentőségét, hogy az egyezmény maradéktalanul és hatékonyan végrehajtásra kerüljön és megfeleljenek neki, többek között a cartagenai cselekvési terv végrehajtásán keresztül. Az egyezményben részes államok felkérték az összes államot, amely ezt még nem tette meg, hogy erősítse meg az egyezményt, illetve csatlakozzon ahhoz, és minden államot arra sürgetett, hogy továbbra is a legmagasabb politikai szinten foglalkozzon a kérdéssel, továbbá hogy kétoldalú, szubregionális, regionális és többoldalú kapcsolatokon, tájékoztató tevékenységen és szemináriumokon keresztül, valamint egyéb eszközökkel ösztönözze az egyezményhez való csatlakozást. |
(10) |
Az egyezmény részes államai 2012 és 2013 során ülésezni fognak. Ezt követően a nemzetközi közösség 2014-ben megrendezi az egyezmény harmadik felülvizsgálati konferenciáját annak érdekében, hogy felmérje a cartagenai cselekvési terv végrehajtása tekintetében tett előrehaladást. Akkor már várhatóan tapasztalható, hogy a cselekvési terv végrehajtása jelentősen hozzájárult a gyalogsági aknák okozta szenvedés és balesetek megszüntetésében tett előrehaladáshoz, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Az Unió, annak érdekében, hogy támogatást biztosítson a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997. évi egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cartagenai cselekvési terv) az európai biztonsági stratégia keretében és a nemzetközi közösség vonatkozó határozataival összhangban történő végrehajtásához, célul tűzi ki, hogy:
a) |
támogatja az egyezményben részes államok erőfeszítéseit a cartagenai cselekvési tervnek az áldozatok számára biztosított segítségnyújtásra vonatkozó aspektusai végrehajtásával kapcsolatosan; |
b) |
támogatja az egyezményben részes államok erőfeszítéseit a cartagenai cselekvési tervnek az aknamentesítésre vonatkozó aspektusai végrehajtásával kapcsolatosan; |
c) |
előmozdítja az egyezmény és annak előírásai egyetemessé tételét; |
d) |
kimutatja az Uniónak és tagállamainak az egyezmény iránti szüntelen elkötelezettségét, valamint azon elhatározásukat, hogy együttműködnek, illetve segítséget nyújtanak az arra rászoruló államok számára az egyezmény kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, továbbá megerősítik az Unió vezető szerepét az egyezménynek a gyalogsági aknák okozta szenvedés és balesetek végleges megszüntetésére irányuló célja teljesítésében. |
(2) Az (1) bekezdésben említett célkitűzések teljesítése az egyezményre jellemző, az államok, a nem kormányzati és egyéb szervezetek és helyi partnerek közötti partnerség és együttműködés szellemében, és azt megerősítve történik majd, különösen szorosan együttműködve a megfelelő szereplőkkel az együttműködés egyes megnyilvánulási formáinak megerősítése céljából.
(3) Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió az alábbi projekteket vállalja:
a) |
az áldozatok számára biztosított segítségnyújtás: technikai segítségnyújtás biztosítása legfeljebb nyolc alkalommal, legfeljebb öt félidős értékelés elkészítése és legfeljebb öt követő intézkedés megtétele; |
b) |
aknamentesítés: legfeljebb öt félidős értékelés elkészítése és legfeljebb öt követő intézkedés megtétele; |
c) |
az egyezmény egyetemessé tétele: a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról szóló tanulmányt készítő magas szintű munkacsoport támogatása, és legfeljebb három, az egyetemessé tétellel foglalkozó munkaértekezleteket szervezése; |
d) |
az Unió elkötelezettségének tanúsítása: kezdő- és zárórendezvények megrendezése, biztosítva az egyezmény webhelyéhez történő hozzáférést és széles körben elérhetővé téve az egyezményben részes államoknak az áldozatok számára biztosított segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségvállalásait; sajtólátogatás szervezése; tájékoztató anyagok és kiadványok készítése. |
A melléklet tartalmazza a projektek részletes leírását.
2. cikk
(1) E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) felel.
(2) Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projektek gyakorlati megvalósítása a végrehajtást támogató egység (Implementation Support Unit – ISU) feladata, amelyet a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ (GICHD) képvisel. Az ISU e feladatát a főképviselő ellenőrzése alatt végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a GICHD-vel.
3. cikk
(1) Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 030 000 EUR.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
(3) A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. E célból finanszírozási megállapodást kell kötnie a GICHD-vel, amely rendelkezik arról, hogy az ISU-nak – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
(4) A Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást ezen határozat hatálybalépését követően a lehető legkorábbi időpontban megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
4. cikk
A főképviselő e határozat végrehajtásáról beszámol a Tanácsnak, az ISU által készített rendszeres jelentések alapján. Ezek a jelentések képezik majd a tanácsi értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást ad az ezen határozat végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
5. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
A határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás hatálybalépését követően 24 hónappal vagy – amennyiben finanszírozási megállapodás megkötésére azon időszak alatt nem kerül sor – hat hónappal az elfogadását követően hatályát veszti.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 13-án.
a Tanács részéről
az elnök
V. SHIARLY
(1) HL L 165., 2008.6.26., 41. o.
MELLÉKLETQ
1. Célkitűzés
E határozat átfogó célja, hogy az egyezmény egyetemessé tételére és valamennyi aspektusának végrehajtására vonatkozó cartagenai cselekvési terv végrehajtásának támogatása révén előmozdítsa a békét és biztonságot.
2. A projekt leírása
A határozat 1. cikkének (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítése érdekében az Unió az alábbi projekteket vállalja:
2.1. Az áldozatok számára biztosított segítségnyújtás
2.1.1.
Az egyezmény részes államait arra ösztönzik, hogy a cartagenai cselekvési tervnek az áldozatok számára biztosított segítségnyújtási aspektusait oly módon valósítsák meg, hogy jobban tudják koordinálni és végezni e tevékenységüket, és hogy ezáltal az a taposóaknák és más háborús robbanóanyag-maradványok áldozatai – nők, férfiak, lányok és fiúk – életében érdemi pozitív változást eredményezzen.
2.1.2.
— |
Az ISU a nemzeti technikai segítségnyújtást legfeljebb három esetben biztosítja – többek között az áldozatokkal szembeni segítségnyújtási kötelezettségek tagállami keretben történő teljesítésére irányuló, minisztériumok közötti eljárások megindításával és/vagy elősegítésével – az egyezményben részes azon államok számára, amelyek a) nagyon kis mértékben vettek eddig részt a cartagenai cselekvési tervben foglalt, az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozó elemek végrehajtásában, és ennélfogva előnyös lenne őket ennek megkezdésére ösztönözni; vagy b) kidolgoztak, vagy jelentős eredményeket értek el egy nemzeti terv kidolgozása terén, és ennélfogva értékelni kell a végrehajtással kapcsolatos tapasztalataik eddigi folyamatát, és így nagyobb eséllyel válhatnának jelöltekké a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló erőfeszítések átfogó nemzeti félidős értékelésére. |
— |
Átfogó nemzeti félidős értékelések legfeljebb három alkalommal készülnek. Az ISU-nak az értékelésekben való részvételével, amely – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL – segíti a kedvezményezett államokat a nemzeti szakmai találkozóra készülő részletes háttérvitaanyag kidolgozásában, továbbá a nemzeti szakmai találkozó megszervezésében, valamint egy részletes záródokumentum kidolgozásában, amely az „értékelést” adná, és amelyben szerepelnének a még teljesítendő feladatok, a kitűzött célok és az ajánlások. |
— |
Követő intézkedésekre legfeljebb három alkalommal kerül sor a félidős értékelésben foglalt ajánlások figyelembevételével. Ezen követő intézkedések keretében az ISU további technikai segítséget nyújt (pl. a nemzeti tervek felülvizsgálatára, a projektjavaslatok vagy a javaslatok kidolgozása stb.). |
— |
Az ISU – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL – globális, magas szintű konferenciát rendez a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok áldozatainak nyújtott segítségről annak céljából, hogy az egyezmény keretében az áldozatoknak nyújtott segítség vonatkozásában szerzett tapasztalatokra építve ki lehessen aknázni a potenciális szinergiát/hatékonyságot az olyan nemzetközi eszközök alkalmazása tekintetében (pl. a kazettás lőszerekről szóló egyezmény, az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményhez csatolt 5. jegyzőkönyv, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény), amelyek tárgya hasonló és amelyek hatást gyakoroltak az államokra. |
2.1.3.
— |
Azok a technikai segítségnyújtásban részesülő államok, amelyek kismértékben vettek csak részt a cartagenai cselekvési tervben az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozóan szereplő aspektusok végrehajtásában, kapcsolattartót jelölnek ki, aki előmozdítja az áldozatokkal szembeni segítségnyújtási kötelezettség teljesítését, és részt vesz az egyezménnyel kapcsolatos további tevékenységekben. |
— |
A technikai segítségnyújtásban részesülő államok minden esetben jelentést kapnak, amelyben ajánlások szerepelnek azon logikusan következő intézkedésekről, amelyeket meghozhatnának a cartagenai cselekvési tervben az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozó aspektusok végrehajtásával. |
— |
Azok az államok, amelyek öt alkalommal technikai segítségnyújtásban részesültek, stratégiai dokumentumot dolgoznak ki és résztvevői listát javasolnak a nemzeti szakmai találkozó megrendezéséhez a félidős értékelés részeként. |
— |
A félidős értékelésben részt vevő kedvezményezett államok az eredményekről szóló részletes dokumentumot kapnak kézhez, amelyben szerepelnek a fennmaradó feladatok, a célkitűzések és a további intézkedésekre vonatkozó ajánlások. |
— |
A követő intézkedések vonatkozásában kedvezményezett országok jobban ki tudják fejezni a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló szándékukat és támogatási igényüket (pl. nemzeti tervek módosítása, projektjavaslatok vagy javaslatok kidolgozása stb.). |
— |
Azon módok meghatározása, amelyekkel ki lehet aknázni a potenciális szinergiát/hatékonyságot az olyan nemzetközi eszközök alkalmazása tekintetében (pl. a kazettás lőszerekről szóló egyezmény, az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményhez csatolt 5. jegyzőkönyv, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény), amelyek tárgya hasonló és amelyek hatást gyakoroltak az államokra. |
— |
A túlélők igényeinek kielégítésére és jogainak biztosítására irányuló globális törekvéssel kapcsolatos figyelemfelkeltés a magas szintű konferencián való széles körű részvétel segítségével történik. |
2.1.4.
— |
Az egyezményben részes államok, amelyek jelezték, hogy az aknabalesetek jelentős számú túlélőjéért vállalják a felelősséget. |
— |
Olyan nők, férfiak, lányok és fiúk, akik a taposóaknák és más háborús robbanóanyagok áldozataivá váltak, valamint családjuk és közösségük. |
2.2. Aknamentesítés
2.2.1.
Az egyezmény részes államai támogatást élveznek a cartagenai cselekvési terv aknamentesítési aspektusai végrehajtásában annak érdekében, hogy megfelelőbben tudják a lehető legrövidebb időn belül végrehajtani az aknamentesítés feladatát, hogy a magánszemélyek, közösségek és nemzetek hasznosíthassák a valaha veszélyesnek minősített, és most a rendes emberi tevékenység céljára visszaadott földterületet.
2.2.2.
— |
Átfogó nemzeti félidős értékelések legfeljebb öt alkalommal készülnek. Az értékelések az ISU részvételével készülnek, amely – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL, és a GICHD támogatásával – segíti a részes államokat a részletes háttérvitaanyag kidolgozásában a nemzeti szakmai találkozóra, továbbá a nemzeti szakmai találkozó megszervezésében, valamint egy részletes záródokumentum kidolgozásában, amely a még teljesítendő feladatokat, a kitűzött célokat és az ajánlásokat tartalmazó értékelést adná. |
— |
Követő intézkedésekre legfeljebb három alkalommal kerül sor, a félidős értékelésben foglalt ajánlások figyelembevételével. Ezen követő intézkedések keretében az ISU további technikai segítséget nyújt (pl. a nemzeti tervek felülvizsgálatára, a projektjavaslatok vagy a javaslatok kidolgozására stb.) vagy a kedvezményezett államok közötti, dél-dél irányú cserelátogatásokat szervez a levont tanulságok kölcsönönös hasznosítása és a jövőbeli végrehajtás javítása érdekében. |
2.2.3.
— |
A félidős értékelésben részt vevő kedvezményezett államok az eredményekről szóló részletes dokumentumot kapnak kézhez, amelyben szerepelnek a fennmaradó feladatok, a célkitűzések és a további intézkedésekre vonatkozó ajánlások. |
— |
A követő intézkedések vonatkozásában segítséget kapó államok jobban ki tudják fejezni a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló szándékukat és támogatási igényüket (pl. módosított nemzeti tervek, projektjavaslatok vagy javaslatok kidolgozása stb. terén), valamint a kedvezményezett államok mélyebben átlátják az aknamentesítés végrehajtásának különleges szempontjait. |
2.2.4.
— |
Az egyezményben részes államoktól, amelyek nem tagállamok, és amelyek az egyezményben foglalt aknamentesítési kötelezettség végrehajtásának folyamatában vesznek részt. |
— |
Azok a nők, férfiak, lányok és fiúk, akiknek az életére hatást gyakorol a gyalogsági aknák megléte vagy vélt megléte, valamint családjuk és közösségük. |
2.3. Az egyezmény egyetemessé tétele
2.3.1.
Az egyezmény és az abban foglalt normák betartási akadályainak oly módon való leküzdése, hogy az egyezménynek az egyezményben részes államok általi általánossá tételét előmozdítsák.
2.3.2.
— |
Az ISU támogatja az egyezmény általánossá tételével foglalkozó magas szintű munkacsoportot, ezen belül támogatást nyújt az egyezmény legfeljebb hat nem részes állama vezetőivel és a munkacsoportnak legfeljebb két más eseményen részt vevő tagjaival párbeszédet folytató magas szintű személyiségeknek, annak érdekében, hogy az egyezmény egyetemessé tételére és végrehajtására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítésekre felhívja a figyelmet. |
— |
Az ISU tanulmányt készít a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról, együttműködve a terület szakértőivel, és ezáltal felhasználva a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által az 1990-es évek közepén végzett munka eredményét, különböző formában vizsgálati jelentést hoz nyilvánosságra, amely fordítást, összefoglalásokat és hozzáférhető formátumú anyagokat stb. tartalmaz. |
— |
Az ISU az egyetemessé tétellel foglalkozó munkaértekezleteket szervez legfeljebb három alkalommal, együttműködve olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL és az egyezmény egységessé tételével foglalkozó nem hivatalos kapcsolattartó csoportjának koordinátora, amely értekezletek nemzeti, szubregionális és regionális szinten kerülnek megrendezésre az egyezmény előmozdítása érdekében, és az egyezmény nem részes államainak a csatlakozás valós és vélt akadályai leküzdésében való támogatása céljából, különösen a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról szóló vizsgálati jelentés felhasználása révén. |
2.3.3.
— |
Maximálisan hat, az egyezményben nem részes állam vesz részt miniszteri vagy annál magasabb szinten az egyezmény és az abban foglalt normák betartásáról folyó párbeszédben. |
— |
Az egyezményben nem részes államok gyalogsági aknákra vonatkozó politikája tekintetében naprakész ismeretek gyűjtése. Az információt felhasználják a harmadik felülvizsgálati konferenciára készített alapdokumentumokban, többek között egy olyan átfogó jelentés segítségével, amely az egyezmény egyetemessé tételének célkitűzése terén elért eredményekkel és a jövőbeli fejlődés kilátásaival foglalkozik. |
— |
Az egyezmény részes felei és a nem kormányzati szervezetek részvétele megélénkül a magas szintű munkacsoport látogatásainak eredményeként hozott követő intézkedések alapján. |
— |
Egy olyan kiadványban összegyűjtött és egyberendezett ismeretanyag, amely az egyezményhez történő csatlakozás leggyakrabban észlelt akadályaival foglalkozik, és amely felhasználható az egyetemessé tételi erőfeszítések támogatására. |
— |
A részt vevő nem részes államok az egyezményhez való csatlakozás és/vagy az egyezményben foglalt normák elfogadása irányában előrelépést tesznek. |
2.3.4.
— |
A tagállamoktól eltérő olyan államok, amelyek még nem erősítették meg, nem hagyták jóvá, nem fogadták el az egyezményt és nem csatlakoztak ahhoz. |
— |
Az egyezményben részes államok, valamint nem kormányzati és nemzetközi szervezetek, amelyek bekapcsolódtak az egyezmény és az abban foglalt normák egyetemessé tételének előmozdítására irányuló erőfeszítésekben. |
2.4. Az Unió folyamatos elkötelezettségének bizonyítása
2.4.1.
— |
Megmutatkozik az Uniónak és tagállamainak a folyamatos elkötelezettsége, hasonlóan ahhoz a törekvésükhöz, hogy együttműködjenek azokkal az államokkal, amelyeknek segítségre van szükségük az egyezményben foglalt kötelezettségvállalások teljesítésének támogatásához, és hogy a segítségnyújtást kiterjesszék rájuk, továbbá megerősödik az Unió vezető szerepe abban, hogy egyezményben foglalt elképzelés a gyalogsági aknák által okozott szenvedésnek és baleseteknek a végleges megszüntetéséről megvalósuljon. |
2.4.2.
— |
Egy kezdő rendezvény kerül megrendezésre a határozat előmozdítása céljából, és egy záró rendezvény a határozatok keretében folytatott tevékenység és eredmények nyilvánosságra hozatala – és ezáltal az uniós hozzájárulás hangsúlyozása – érdekében. |
— |
Figyelembe véve az egyezményben részes államok által a cartagenai konferencián tett kötelezettségvállalásokra vonatkozó figyelemfelhívás terjesztésének jelentőségét, és a vállalások végrehajtási módjait és eszközeit, valamint azt, hogy ezen erőfeszítések során figyelembe kell venni a hallgatóság különböző rétegeit (pl. a különböző nyelvű közönséget, a fogyatékkal élőket), az egyezmény weboldalát ellenőrzik annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhetőség magas színvonalát, és az ISU-nak az egyezményben részes államok által az áldozatoknak nyújtott segítséget dokumentáló kiadványát lefordítják és nyilvánosságra hozzák az egyezmény weboldalán, így bővítve kötelezettségvállalásokhoz különböző nyelveken való hozzáférés lehetőségeit. |
— |
Az egyezmény 2014-ben tartandó harmadik felülvizsgálati konferenciájának előkészítéseként sajtólátogatást szerveznek egy a gyalogsági aknák áldozatává vált országba. |
— |
Tájékoztató anyagok (pl. plakátok, hirdetések, videofelvételek, reklámanyagok stb.) beszerzésére kerül sor a felmerülő kommunikációs lehetőségek kiaknázása céljából. |
2.4.3.
— |
Az Unió és a tagállamai tisztviselői a legnagyobb mértékben ismerik a határozatot, és tudják, hogy az miként kapcsolódik a munkájukhoz. |
— |
Az egyezményben részes államoknak az áldozatok számára nyújtott segítséggel kapcsolatos ismeretanyaga szélesebb körben terjed, különösen a francia nyelvű érintett országokban. |
— |
Az egyezményre vonatkozó információhoz könnyebben hozzá lehet jutni. |
— |
Fokozottabban kitűnik az egyezmény iránti uniós kötelezettségvállalás, továbbá kialakulnak és tartóssá válnak a határozattal kapcsolatos ismeretek és elismerés, amint az az Unió kötelezettségvállalását elismerő sajtójelentésekből és az egyezményben részes államok által a találkozóikon kifejezett elismerésből kiderül. |
— |
Egyre nagyobb figyelem fordul az egyezmény egyetemessé tételének előmozdítását célzó folyamatos erőfeszítésekre. |
2.4.4.
Az egyezményben részes államok, továbbá nem kormányzati és nemzetközi szervezetek, képviselőik és más olyan magánszemélyek, akik érdekeltek az egyezmény végrehajtására irányuló erőfeszítésekben vagy azokban részt vesznek.