EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006R0108
Commission Regulation (EC) No 108/2006 of 11 January 2006 amending Regulation (EC) No 1725/2003 adopting certain international accounting standards in accordance with Regulation (EC) No 1606/2002 of the European Parliament and of the Council as regards International Financial Reporting Standards (IFRS) 1, 4, 6 and 7, International Accounting Standards (IAS) 1, 14, 17, 32, 33, and 39, International Financial Reporting Interpretations Committee's (IFRIC) Interpretation 6 (Text with EEA relevance)
A Bizottság 108/2006/EK rendelete ( 2006. január 19. ) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 1, 4, 6 és 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 1, 14, 17, 32, 33 és 39 nemzetközi számviteli standard, valamint a nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 6 értelmezése tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)
A Bizottság 108/2006/EK rendelete ( 2006. január 19. ) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 1, 4, 6 és 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 1, 14, 17, 32, 33 és 39 nemzetközi számviteli standard, valamint a nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 6 értelmezése tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)
HL L 24., 2006.1.27, p. 1–36
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(BG, RO)
HL L 348M., 2008.12.24, p. 464–468
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 01/12/2008; közvetve hatályon kívül helyezte: 32008R1126
27.1.2006 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 24/1 |
A BIZOTTSÁG 108/2006/EK RENDELETE
(2006. január 19.)
az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1725/2003/EK rendeletnek az IFRS 1, 4, 6 és 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 1, 14, 17, 32, 33 és 39 nemzetközi számviteli standard, valamint a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 6 értelmezése tekintetében történő módosításáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,
tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK (1) európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1725/2003/EK (2) bizottsági rendelettel egyes, 2002. szeptember 14-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések elfogadásra kerültek. |
(2) |
2005. június 30-án a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) közzétette az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazásának és az IFRS 6 Az ásványkincsek feltárása és felméréséhez készített „A következtetések alapjának” módosításait, hogy tisztázzák az egyik kivételnek a szövegezését, amelyet azoknak az IFRS-eket először alkalmazóknak biztosítottak, akik 2006. január 1. előtt kívánják az IFRS 6-ot alkalmazni. |
(3) |
2005. augusztus 18-án az IASB közzétette az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek standardot. Ez új követelményeket fogalmaz meg a pénzügyi instrumentumokra vonatkozó azon információk javítására, amelyeket a gazdálkodó egységek a pénzügyi kimutatásaikban szolgáltatnak. A standard felváltja az IAS 30 Közzétételek a bankok és hasonló pénzügyi intézmények pénzügyi kimutatásaiban standardot, valamint az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás standard egyes követelményeit. |
(4) |
2005. augusztus 18-án az IASB kibocsátotta az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard Tőkeközzétételek című módosítását is, amely közzétételi követelményeket ír elő a gazdálkodó egység tőkéjével kapcsolatosan. |
(5) |
2005. augusztus 18-án az IASB kibocsátotta az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, valamint az IFRS 4 Biztosítási szerződések standardok Pénzügyi garancia szerződések című módosítását. A módosítás azt hivatott biztosítani, hogy a pénzügyi garancia szerződések kibocsátói feltüntetik a mérlegükben a szerződések eredményeképpen adódó kötelezettségeket. |
(6) |
2005. szeptember 1-jén a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság (IFRIC) kibocsátotta az IFRIC 6 Bizonyos piacon való részvételből eredő kötelezettségek – Hulladék elektromos és elektronikus berendezések értelmezést (a továbbiakban: IFRIC 6). Az IFRIC 6 tisztázza a hulladékkezelési költségekkel kapcsolatos kötelezettségek elszámolását. |
(7) |
A terület szakértőivel folytatott konzultáció során bebizonyosodott, hogy az IFRS 1, IFRS 4, IFRS 7, IAS 1, IAS 39 és az IFRIC 6 megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az elfogadáshoz megállapított szakmai kritériumoknak. |
(8) |
Az IFRS 7 elfogadása következésképpen maga után vonja más nemzetközi számviteli standardok módosítását, a nemzetközi számviteli standardok közötti összhang biztosítása érdekében. Az ebből szükségszerűen következő módosítások az IFRS 1, IFRS 4, IAS 14, IAS 17, IAS 32, IAS 33 és az IAS 39 standardokat érintik. |
(9) |
A 1725/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
(10) |
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozási Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1725/2003/EK rendelet Melléklete a következőképpen módosul:
(1) |
Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard az IFRS 1 és az IFRS 6 Az ásványkincsek feltárása és felméréséhez készített „A következtetések alapjának” módosításával összhangban módosul, az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően; |
(2) |
Az IAS 30 Közzétételek a bankok és hasonló pénzügyi intézmények pénzügyi kimutatásaiban Nemzetközi Számviteli Standard helyébe az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek lép, az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően; |
(3) |
Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása Nemzetközi Számviteli Standard módosul az IAS 1 Tőkeközzétételek című módosításával összhangban, az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően; |
(4) |
Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, valamint az IFRS 4 Biztosítási szerződések standard az IAS 39 és az IFRS 4 módosításával összhangban módosulnak, az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően; |
(5) |
A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 6 Bizonyos piacon való részvételből eredő kötelezettségek – Hulladék elektromos és elektronikus berendezések értelmezése az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően beillesztésre kerül; |
(6) |
Az IFRS 7 elfogadása következésképpen maga után vonja az IFRS 1 és IFRS 4, valamint az IAS 14, IAS 17, IAS 32, IAS 33 és IAS 39 standard módosítását az IFRS 7 standard C Függelékével összhangban, az e rendelet Mellékletében foglaltaknak megfelelően; |
(7) |
Az IAS 32 az IAS 39 és az IFRS 4 e rendelet Mellékletében foglalt módosításaival összhangban módosításra kerül. |
2. cikk
(1) Az IFRS 1, valamint az IAS 39 és az IFRS 4 e rendelet Mellékletében szereplő módosításait minden vállalatnak legkésőbb a 2006-os pénzügyi éve kezdő napjától alkalmaznia kell.
(2) Az e rendelet Mellékletében szereplő IFRS 7-et és IAS 1-módosítást minden vállalatnak legkésőbb a 2007-es pénzügyi éve kezdő napjától alkalmaznia kell.
(3) Az e rendelet Mellékletében szereplő IFRIC 6-ot minden vállalatnak legkésőbb a 2006-os pénzügyi éve kezdő napjától alkalmaznia kell.
A decemberi kezdőnappal rendelkező vállalatoknak azonban legkésőbb a 2005-ös pénzügyi év kezdő napjától alkalmazniuk kell az IFRIC 6-ot.
3. cikk
E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2006. január 19-i-án/-én.
a Bizottság részéről
Charlie McCREEVY
a Bizottság tagja
(1) HL L 243., 2002.9.11., 1. o.
(2) HL L 261., 2003.10.13., 1. o. A legutóbb az 2106/2005/EK rendelettel (HL L 337, 2005.12.22., 16. o.) módosított rendelet.
MELLÉKLET
NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK
IFRS 1 |
Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazásának és az IFRS 6 Az ásványkincsek feltárása és felméréséhez készített „A következtetések alapjának” módosításai |
IFRS 7 |
Az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek |
IAS 1 |
Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard Tőkeközzétételek című módosítása |
IAS 39 IFRS 4 |
Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés, valamint az IFRS 4 Biztosítási szerződések standardok Pénzügyi garancia szerződések című módosítása |
IFRIC 6 |
IFRIC 6 értelmezés: Bizonyos piacon való részvételből eredő kötelezettségek – Hulladék elektromos és elektronikus berendezések |
Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Minden meglévő jog fenntartva az EGT-n kívül, kivéve a személyes felhasználás vagy más jogszerű eljárás céljából történő sokszorosítás jogát. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.
Módosítások az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standardhoz
Ez a dokumentum ismerteti az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standard módosításait. A módosítások véglegesítik azokat a javaslatokat, amelyek az ezen IFRS javasolt módosításainak 2005. április 29-én közzétett nyilvános tervezetében szerepeltek.
Az IFRS 1 módosításai
A 36B bekezdés és az azt megelőző címsor a következőképpen módosulnak.
Mentesítés az IFRS 6-ra vonatkozó összehasonlító információk bemutatásának kötelezettsége alól
36B |
Annak a gazdálkodó egységnek, amely 2006. január 1. előtt tér át a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra, és amely úgy dönt, hogy az IFRS 6 Az ásványkincsek feltárása és felmérése standardot 2006. január 1. előtt alkalmazza, az első IFRS-ek szerinti pénzügyi kimutatásaiban bemutatott összehasonlító információkra nem kell teljesítenie az IFRS 6 követelményeit. |
IFRS 7 NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARD
Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek
CÉL
1. |
A jelen standard célja, hogy előírja a gazdálkodó egységeknek, hogy pénzügyi kimutatásaikban olyan közzétételeket szerepeltessenek, amelyek képessé teszik a felhasználókat a következők értékelésére:
|
2. |
A jelen standardban foglalt alapelvek kiegészítik a pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek megjelenítésére, értékelésére és bemutatására vonatkozóan az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás és az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standardokban foglalt alapelveket. |
HATÓKÖR
3. |
Ezt az IFRS-t valamennyi gazdálkodó egységnek alkalmaznia kell a pénzügyi instrumentumok valamennyi típusára, kivéve:
|
4. |
A jelen standard a megjelenített és a meg nem jelenített pénzügyi instrumentumokra egyaránt vonatkozik. A megjelenített pénzügyi instrumentumok magukban foglalják az IAS 39 hatókörébe tartozó pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket. A meg nem jelenített pénzügyi instrumentumok közé tartoznak egyes olyan pénzügyi instrumentumok, amelyek ugyan az IAS 39 hatókörén kívül esnek, de a jelen standard hatókörébe tartoznak (mint például egyes hitelnyújtási elkötelezettségek). |
5. |
A jelen standard vonatkozik az IAS 39 hatókörébe tartozó, nem pénzügyi tételek vásárlására vagy eladására irányuló szerződésekre (lásd az IAS 39 5–7. bekezdését). |
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK CSOPORTJAI ÉS A KÖZZÉTÉTEL SZINTJE
6. |
Amikor a jelen standard a pénzügyi instrumentumok csoportjai szerinti bontásban ír elő közzétételeket, a gazdálkodó egységnek olyan csoportokba kell rendeznie a pénzügyi instrumentumokat, amelyek megfelelnek a közzétett információk jellegének és figyelembe veszik az adott pénzügyi instrumentumok jellegzetességeit. A gazdálkodó egységnek elegendő információt kell nyújtania, hogy el lehessen végezni a mérlegben bemutatott sorok egyeztetését. |
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK JELENTőSÉGE A PÉNZÜGYI HELYZET ÉS TELJESÍTMÉNY SZEMPONTJÁBÓL
7. |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie azokat az információkat, amelyek képessé teszik pénzügyi kimutatásainak felhasználóit arra, hogy a pénzügyi helyzet és teljesítmény szempontjából értékeljék a pénzügyi instrumentumok jelentőségét. |
Mérleg
A pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek kategóriái
8. |
Az IAS 39-ben meghatározott következő kategóriák mindegyikének közzé kell tenni a könyv szerinti értékét vagy magában a mérlegben, vagy a megjegyzésekben:
|
Nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek
9. |
Ha a gazdálkodó egység valamely kölcsönt vagy követelést (vagy kölcsönök vagy követelések egy csoportját) nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelölt meg, akkor közzé kell tennie:
|
10. |
Ha a gazdálkodó egység egy pénzügyi kötelezettséget az IAS 39 9. bekezdésével összhangban a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltnek jelölt meg, közzé kell tennie:
|
11. |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
Átsorolás
12. |
Ha a gazdálkodó egység egy pénzügyi eszközt átsorolt:
közzé kell tennie az egyes kategóriákból kivezetett, valamint az egyes kategóriákba átsorolt összegeket, valamint az átsorolás okát (lásd az IAS 39 51–54. bekezdéseit). |
Kivezetés
13. |
A gazdálkodó egység olyan módon adhatott át pénzügyi eszközöket, hogy a pénzügyi eszközök egy része, vagy azok összessége nem felel meg a kivezetés feltételeinek (lásd az IAS 39 15–37. bekezdését). A gazdálkodó egységnek az ilyen pénzügyi eszközök valamennyi csoportjára vonatkozóan közzé kell tennie:
|
Biztosíték
14. |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
15. |
Ha a gazdálkodó egység (pénzügyi vagy nem pénzügyi eszközre vonatkozó) biztosítékkal rendelkezik, és megengedett számára a biztosíték értékesítése vagy újbóli megterhelése a biztosíték tulajdonosa nemteljesítésének hiányában is, a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
Hitelezési veszteségek értékvesztési számlája
16. |
Ha a hitelezési veszteségek a pénzügyi eszközök értékvesztését okozzák és a gazdálkodó egység elkülönített számlán (például egy az egyedi értékvesztések könyvelésére használt különálló értékvesztési számlán, vagy egy hasonló, az eszközök együttes értékvesztésének könyvelésére használt különálló értékvesztési számlán) tartja nyilván az értékvesztéseket, és nem közvetlenül az eszköz könyv szerinti értékét csökkenti, a gazdálkodó egységnek a pénzügyi eszközök mindegyik csoportjára nézve közzé kell tennie az említett számlán a beszámolási időszakban történt mozgások levezetését. |
Összetett pénzügyi instrumentumok, amelyek több beágyazott származékos terméket tartalmaznak
17. |
Ha a gazdálkodó egység olyan instrumentumot bocsátott ki, amely kötelezettség és tőke elemet egyaránt tartalmaz (lásd az IAS 32 28. bekezdését), valamint az instrumentum több olyan beágyazott származékos terméket is magában foglal, melyek értéke egymástól függ (pl. visszahívható átváltoztatható adósságinstrumentum), e jellemzők létezését a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie. |
Nemteljesítések és szerződésszegések
18. |
A beszámolási fordulónapon megjelenített fizetendő hitelek tekintetében a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
19. |
Ha a beszámolási időszakban a 18. bekezdésben említettektől eltérő hitel-megállapodási feltételeket sértettek meg, a gazdálkodó egységnek ugyanazokat az információkat kell közzétennie, amelyeket a 18. bekezdés ír elő, amennyiben az említett szerződésszegések lehetővé tették a hitelező számára gyorsított ütemű visszafizetés kérését (kivéve, ha a beszámolási fordulónapon vagy az előtt a szerződésszegéseket orvosolták, vagy a hitelfeltételeket újratárgyalták). |
Eredménykimutatás és saját tőke
Bevételek, ráfordítások, nyereségek vagy veszteségek tételei
20. |
A gazdálkodó egységnek magukban a pénzügyi kimutatásokban vagy a megjegyzésekben közzé kell tennie a bevételek, ráfordítások, nyereségek vagy veszteségek következő tételeit:
|
Egyéb közzétételek
Számviteli politikák
21. |
Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard 108. bekezdésével összhangban a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie a jelentős számviteli politikák összefoglalójában a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alapot (vagy alapokat) és azokat az egyéb alkalmazott számviteli politikákat, amelyek a pénzügyi kimutatások megértésének szempontjából relevánsak. |
Fedezeti elszámolás
22. |
A gazdálkodó egységnek az IAS 39-ben ismertetett minden egyes fedezeti ügyleti típusra (például valós érték fedezeti ügyletek, cash flow fedezeti ügyletek, külföldi érdekeltségekbe történt nettó befektetések fedezeti ügyletei) vonatkozóan közzé kell tennie a következőket:
|
23. |
A cash flow fedezeti ügyletekre nézve a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
24. |
A gazdálkodó egységnek elkülönülten közzé kell tennie:
|
Valós érték
25. |
A gazdálkodó egységnek a pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek (lásd a 6. bekezdést) minden egyes csoportjára nézve – a 29. bekezdésben említettek kivételével – közzé kell tennie az adott eszköz- és kötelezettségcsoport valós értékét olyan módon, hogy azt össze lehessen hasonlítani annak könyv szerinti értékével. |
26. |
A gazdálkodó egység a valós értékek közzétételekor csoportokba kell rendezze a pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket, de ezeket csak olyan mértékben számíthatja be egymással szemben, amilyen mértékben a mérlegben szereplő könyv szerinti értékeiket egymással szemben beszámítja. |
27. |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
28. |
Ha egy adott pénzügyi instrumentum piaca nem aktív, a gazdálkodó egység értékelési technika alkalmazásával állapítja meg annak valós értéket (lásd az IAS 39 AG74–AG79 bekezdését). A valós érték legjobb bizonyítéka a kezdeti megjelenítéskor azonban a tranzakciós ár (tehát az adott vagy kapott ellenérték valós értéke), kivéve ha teljesülnek az IAS 39 AG76 bekezdésében ismertetett feltételek. Ebből az következik, hogy a kezdeti megjelenítéskori valós érték és az értékelési technika használatával ugyanezen a napon megállapított érték különbözhetnek egymástól. Ilyen különbség megléte esetén a gazdálkodó egységnek pénzügyi instrumentum csoportonként közzé kell tennie:
|
29. |
Nem szükséges a valós értékek közzététele:
|
30. |
A 29. bekezdés (b) és (c) pontjában ismertetett esetekben a gazdálkodó egységnek információkat kell közzétennie a pénzügyi kimutatások felhasználóinak segítésére, hogy azok kialakíthassák saját megítélésüket a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek könyv szerinti értéke és valós értéke közötti lehetséges különbségek mértékéről;beleértve:
|
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKBÓL EREDŐ KOCKÁZATOK JELLEGE ÉS MÉRTÉKE
31. |
A gazdálkodónak közzé kell tennie azokat az információkat, amelyek képessé teszik a pénzügyi kimutatásainak felhasználóit a pénzügyi instrumentumokból eredő azon kockázatok jellegének és mértékének értékelésére, amelyeknek a gazdálkodó egység a beszámolási fordulónapon ki van téve. |
32. |
A 33–42. bekezdésekben előírt közzétételek a pénzügyi instrumentumokból eredő kockázatokra összpontosítanak, valamint arra, hogy hogyan kezelték ezeket a kockázatokat. E kockázatok rendszerint magukba foglalják a hitelkockázatot, a likviditási kockázatot és a piaci kockázatot, de nem korlátozódnak csak ezekre. |
Kvalitatív közzétételek
33. |
A gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentumokból eredő minden egyes kockázati típusra nézve közzé kell tennie:
|
Kvantitatív közzétételek
34. |
A gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentumokból eredő minden egyes kockázati típusra nézve közzé kell tennie:
|
35. |
Ha a közzétett beszámolási fordulónapi számszerűsített adatok nem tükrözik a gazdálkodó egységnek a beszámolási időszakra jellemző kockázati kitettségét, a gazdálkodó egységnek további, reprezentatív információkat kell rendelkezésre bocsátania. |
Hitelkockázat
36. |
A gazdálkodó egységnek pénzügyi instrumentum csoportonként közzé kell tennie:
|
Késedelmes vagy értékvesztett pénzügyi eszközök
37. |
A gazdálkodó egységnek pénzügyi eszköz csoportonként közzé kell tennie:
|
Kapott biztosítékok és egyéb hitelminőség-javítási lehetőségek
38. |
Amennyiben a gazdálkodó egység a beszámolási időszakban pénzügyi vagy nem pénzügyi eszközökhöz jut a fedezetként nála lévő biztosítékok birtokba vételén vagy az egyéb hitelminőség-javítási lehetőségek (például garanciák) lehívásán keresztül és ezek az eszközök megfelelnek az egyéb standardok megjelenítésre vonatkozó kritériumainak, a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
Likviditási kockázat
39. |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie:
|
Piaci kockázat
Érzékenységi vizsgálat
40. |
A gazdálkodó egységnek, kivéve ha megfelel a 41. bekezdésnek, közzé kell tennie:
|
41. |
Ha a gazdálkodó egység a kockázati változók (például a kamatlábak és a devizaárfolyamok) közötti kölcsönös összefüggéseket tükröző érzékenységi – például kockáztatott érték – vizsgálatot készít, és azt a pénzügyi kockázatok kezelésére használja, akkor ezt a vizsgálatot használhatja a 40. bekezdésben ismertetett vizsgálat helyett. A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie továbbá:
|
A piaci kockázattal kapcsolatos egyéb közzétételek
42. |
Amennyiben a 40. vagy 41. bekezdéssel összhangban közzétett érzékenységi vizsgálatok nem tükröznek egy a pénzügyi instrumentumban rejlő kockázatot (mert például az év végi kitettség nem tükrözi az év során jelentkező kitettséget), a gazdálkodó egységnek közzé kell tennie ezt a tényt és azt az okot, amely miatt úgy ítéli meg, hogy az érzékenységi vizsgálatok nem reprezentatívak. |
HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS
43. |
A gazdálkodó egységnek a jelen standardot a 2007. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egység ezt az IFRS-t korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
44. |
Ha a gazdálkodó egység a jelen standardot a 2006. január 1-je előtt kezdődő éves időszakokra alkalmazza, a 31–42. bekezdésben előírt közzétételek vonatkozásában nem kell összehasonlító információkat bemutatnia a pénzügyi instrumentumokból eredő kockázatok jellegéről és mértékéről. |
AZ IAS 30 VISSZAVONÁSA
45. |
A jelen standard az IAS 30 Közzétételek a bankok és hasonló pénzügyi intézmények pénzügyi kimutatásaiban standard helyébe lép. |
A FÜGGELÉK
Fogalommeghatározások
Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.
hitelkockázat |
Annak kockázata, hogy a pénzügyi instrumentumban résztvevő egyik fél kötelezettségeinek eleget nem téve pénzügyi veszteséget okoz a másik félnek. |
devizakockázat |
Annak kockázata, hogy a devizaárfolyamok változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. |
kamatláb-kockázat |
Annak kockázata, hogy a piaci kamatlábak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. |
likviditási kockázat |
Annak kockázata, hogy a gazdálkodó egység nehézségekbe ütközik a pénzügyi kötelezettségek teljesítése során. |
fizetendő kölcsönök |
A fizetendő kölcsönök a szokásos fizetési feltételek mellett fennálló rövid lejáratú szállítói kötelezettségektől eltérő pénzügyi kötelezettségek. |
piaci kockázat |
Annak kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat a kockázatok három típusát tartalmazza: devizakockázat, kamatlábkockázat és egyéb árkockázat. |
egyéb árkockázat |
Annak kockázata, hogy a piaci árak (nem a kamatláb- vagy devizakockázatból eredő) változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak, függetlenül attól, hogy ezeket a változásokat az adott pénzügyi instrumentumra vagy annak kibocsátójára jellemző tényezők okozzák, vagy olyan tényezők, amelyek a piaci kereskedés tárgyát képező valamennyi hasonló pénzügyi instrumentumot érintenek. |
késedelmes tétel |
A pénzügyi eszköz késedelmes tétel, ha a másik fél a szerződés szerinti esedékességkor nem fizet. |
A következő fogalmak meghatározása az IAS 32 11. bekezdésében vagy az IAS 39 9. bekezdésében található, ezeket az IFRS az IAS 32-ben és az IAS 39-ben meghatározott jelentésüknek megfelelően alkalmazza.
— |
egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értéke |
— |
értékesíthető pénzügyi eszközök |
— |
kivezetés |
— |
származékos termék |
— |
effektív kamatláb módszer |
— |
tőkeinstrumentum |
— |
valós érték |
— |
pénzügyi eszköz |
— |
pénzügyi instrumentum |
— |
pénzügyi kötelezettség |
— |
nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség |
— |
kereskedési céllal tartott pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség |
— |
előrejelzett ügylet |
— |
fedezeti instrumentum |
— |
lejáratig tartandó befektetések |
— |
kölcsönök és követelések |
— |
általános módon történő vétel vagy eladás |
B FÜGGELÉK
Alkalmazási útmutató
Ez a függelék az IFRS szerves részét képezi.
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK CSOPORTJAI ÉS A KÖZZÉTÉTEL SZINTJE (6. BEKEZDÉS)
B1 |
A 6. bekezdés előírja a gazdálkodó egységnek a pénzügyi instrumentumok olyan csoportokba való rendezését, amelyek megfelelnek a közzétett információk természetének és figyelembe veszik e pénzügyi instrumentumok jellegzetességeit. A 6. bekezdésben ismertetett csoportokat a gazdálkodó egység alakítja ki, emiatt ezek eltérnek a pénzügyi instrumentumok IAS 39-ben meghatározott kategóriáitól (amelyek meghatározzák a pénzügyi instrumentumok értékelésének módját és azt, hogy hol kell megjeleníteni a valós érték változásait). |
B2 |
A pénzügyi instrumentumok csoportjainak kialakításakor a gazdálkodó egységnek minimálisan:
|
B3 |
A gazdálkodó egység a rá jellemző körülmények függvényében eldönti, hogy mennyire részletes adatokat biztosít ezen IFRS követelményeinek teljesítésére, hogy mekkora hangsúlyt fektet a követelmények különböző vetületeire, és hogy milyen módon összesíti az információkat az összkép bemutatásához, anélkül, hogy összekapcsolná a különböző jellemzőkkel bíró információkat. Meg kell találni az egyensúlyt a rendkívül részletes (és így a pénzügyi kimutatások felhasználói számára segítséget nem jelentő), túlzott terhet jelentő pénzügyi kimutatások valamint a fontos információkat elfedő túlzott aggregálás között. A gazdálkodó egységnek például nem szabad fontos információkat olyan módon elfednie, hogy azokat nagy számú jelentéktelen információ között szerepelteti. A gazdálkodó egységnek hasonló módon nem szabad olyan mértékig aggregált információkat közzétennie, amelyek elfedik az egyedi ügyletek vagy a kapcsolódó kockázatok közötti fontos különbözőségeket. |
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK JELENTŐSÉGE A PÉNZÜGYI HELYZET ÉS TELJESÍTMÉNY SZEMPONTJÁBÓL
A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek (10. és 11. bekezdés)
B4 |
Ha a gazdálkodó egység a pénzügyi kötelezettséget a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként jelöli meg, a 10. bekezdés (a) pontja szerint közzé kell tennie a pénzügyi kötelezettség valós értékében bekövetkezett azon változás összegét, amely a kötelezettség hitelkockázata változásának tulajdonítható. A 10. bekezdés (a) pontjának i. alpontja megengedi a gazdálkodó egységnek, hogy ezt az összeget a kötelezettség valós értékében bekövetkező azon változás összegeként határozza meg, amely nem a piaci kockázatot keletkeztető piaci viszonyok változásainak tulajdonítható. Ha a kötelezettségre vonatkozóan a piaci viszonyok releváns változásai kizárólag valamely megfigyelhető (irányadó) kamatláb változásai, akkor ez az összeg az alábbiak szerint becsülhető meg:
Ez a példa feltételezi, hogy nem jelentősek a valós értékben bekövetkezett azon változások, amelyek nem az instrumentum hitelkockázatában vagy a kamatlábakban bekövetkező változásokból erednek. Ha a fenti példában az instrumentum beágyazott származékos terméket tartalmaz, a beágyazott származékos termék valós értékének változását figyelmen kívül kell hagyni a 10. bekezdés (a) pontjával összhangban közzéteendő összeg meghatározása során. |
Egyéb közzétételek – számviteli politikák (21. bekezdés)
B5 |
A 21. bekezdés előírja a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazott értékelési alap (vagy alapok), valamint a pénzügyi kimutatások megértéséhez fontos egyéb számviteli politikák közzétételét. A pénzügyi instrumentumoknál a közzététel tartalmazhatja:
Az IAS 1 113. bekezdése azt is előírja a gazdálkodó egységeknek, hogy a jelentős számviteli politikák összefoglalójában vagy egyéb megjegyzésekben a becsléseket tartalmazó mérlegelések mellett azokat a mérlegeléseket is tegyék közzé, amelyeket a menedzsment a gazdálkodó egység számviteli politikáinak alkalmazása során tett, és amelyek a pénzügyi kimutatásokban kimutatott összegekre a legjelentősebb hatást gyakorolták. |
A PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKBÓL EREDŐ KOCKÁZATOK JELLEGE ÉS MÉRTÉKE (A 31–42. BEKEZDÉSEK)
B6 |
A 31–42. bekezdésekben előírt közzétételeknek a pénzügyi kimutatásokban kell helyet adni, vagy egy olyan másik kimutatásra – mint például a menedzsment által kiadott magyarázat vagy kockázati jelentés – való kereszthivatkozással kell őket a pénzügyi kimutatásokban szerepeltetni, amely a pénzügyi kimutatások felhasználóinak ugyanolyan feltételek mellett és ugyanakkor áll rendelkezésre, mint a pénzügyi kimutatások. A kereszthivatkozásokon keresztül bevont információk nélkül a pénzügyi kimutatások hiányosak. |
Kvantitatív közzétételek (34. bekezdés)
B7 |
A 34. bekezdés (a) pontja a gazdálkodó egységek kockázati kitettségére vonatkozó, összefoglaló számszerűsített adatok közzétételét azon információkra alapozva írja elő, amelyeket a gazdálkodó egység menedzsmentjének legfontosabb tagjai belső forrásokból kapnak meg. Ha a gazdálkodó egység több módszert alkalmaz a kockázati kitettség kezelésére, a gazdálkodó egységnek a leginkább releváns és megbízható információkat szolgáltató módszer vagy módszerek használatával kell az információkat közzétennie. Az IAS 8 Számviteli politikák, a számviteli becslések változásai és hibák standard tárgyalja a relevancia és a megbízhatóság kérdését. |
B8 |
A 34. bekezdés (c) pontja a kockázatok koncentrálódására vonatkozó közzétételeket ír elő. A kockázatok koncentrálódásai olyan pénzügyi instrumentumokból erednek, amelyek hasonló jellemzőkkel bírnak és amelyekre a gazdasági vagy egyéb feltételek változásai hasonlóan hatnak. A kockázatok koncentrálódásainak azonosítása olyan mérlegelést kíván meg, amely figyelembe veszi a gazdálkodó egység körülményeit. A kockázatok koncentrálódásaira vonatkozó közzétételeknek tartalmazniuk kell:
|
Maximális hitelkockázati kitettség (a 36. bekezdés (a) pontja)
B9 |
A 36. bekezdés (a) pontja előírja annak az értéknek a közzétételét, amely a gazdálkodó egység maximális hitelkockázati kitettségét a legjobban jellemzi: A pénzügyi eszközök esetében ez rendszerint a bruttó könyv szerinti érték, csökkentve:
|
B10 |
A hitelkockázatot és az ezzel kapcsolatos maximális hitelkockázati kitettséget keletkeztető tevékenységek a következők (de nem kizárólag a következők) lehetnek:
|
Szerződés szerinti lejárati elemzés (39. bekezdés (a) pont)
B11 |
A pénzügyi kötelezettségek 39. bekezdés (a) pontjában előírt szerződés szerinti lejárati elemzésének elkészítésekor a gazdálkodó egység saját mérlegelése alapján határozza meg az idősávok megfelelő számát. A gazdálkodó egység például dönthet úgy, hogy a következő idősávok a megfelelőek:
|
B12 |
Ha a másik fél megválaszthatja az összeg fizetésének időpontját, a kötelezettséget azon legkorábbi időpont alapján kell figyelembe venni, amikor a gazdálkodó egységnek fizetési kötelezettsége keletkezhet. Azokat a pénzügyi kötelezettségeket például, amelyeket a gazdálkodó egységnek esetleg kérésre kell visszafizetnie (például látra szóló betétek), a legkorábbi idősávban kell szerepeltetni. |
B13 |
Ha a gazdálkodó egység részletekben köteles a pénzösszegeket rendelkezésre bocsátani, az egyes részleteket ahhoz a legkorábbi időszakhoz kell rendelni, amelyben a gazdálkodó egységnek fizetési kötelezettsége keletkezhet. A lehívatlan hitelnyújtási elkötelezettséget például a lehívás legkorábban lehetséges időpontját tartalmazó idősávban kell szerepeltetni. |
B14 |
A lejárati elemzésben közzétett összegek a szerződés szerinti diszkontálatlan cash flow-k, amelyek lehetnek például:
Ezek a diszkontálatlan cash flow-k eltérnek a mérlegben szereplő összegtől, mivel a mérleg a diszkontált cash flow-kon alapul. |
B15 |
Ha értelmezhető, a pénzügyi kötelezettségek 39. bekezdés (a) pontjában előírt szerződés szerinti lejárati elemzésében a gazdálkodó egység egymástól elkülönítve teszi közzé a származékos pénzügyi instrumentumok és a nem származékos pénzügyi instrumentumok elemzését. Például helyénvaló lenne megkülönböztetni a származékos pénzügyi instrumentumokból származó cash flow-kat a nem származékos pénzügyi instrumentumokból származó cash flow-któl akkor, amikor a származékos pénzügyi instrumentumokból eredő cash flow-k kiegyenlítése bruttó módon történik. Ezt az magyarázza, hogy a bruttó készpénzkiáramlást egy ezzel kapcsolatos beáramlás kísérheti. |
B16 |
Amikor a fizetendő összeg nincsen rögzítve, a közzétett összeget a beszámolási fordulónapkor meglévő feltételek alkalmazásával kell megállapítani. Amikor a fizetendő összeg például egy index változásainak megfelelően változik, a közzétett összeg az index beszámolási fordulónapi értékén alapulhat. |
Piaci kockázat – érzékenységi vizsgálat (40. és 41. bekezdések)
B17 |
A 40. bekezdés (a) pontja érzékenységi vizsgálatot ír elő valamennyi piaci kockázati típusra nézve, amelynek a gazdálkodó egység ki van téve. A gazdálkodó egység a B3 bekezdéssel összhangban eldönti, hogy milyen módon összesíti az információkat az összkép bemutatásához, anélkül, hogy összekapcsolná a lényegesen eltérő gazdasági környezetből eredő kockázati kitettségekre vonatkozó különböző jellemzőkkel bíró információkat. Például:
Amennyiben a gazdálkodó egység csak egy gazdasági környezet egyetlen típusú piaci kockázatával szemben rendelkezik kitettséggel, úgy nem mutat be megbontott információkat. |
B18 |
A 40. bekezdés (a) pontja szerint az érzékenységi vizsgálatban be kell mutatni a releváns kockázati változó (például az érvényes piaci kamatlábak, a devizaárfolyamok, részvényárak vagy árutőzsdei árak) ésszerűen lehetséges változásainak a nyereségre vagy veszteségre, valamint a saját tőkére gyakorolt hatását. Ebből a célból:
|
B19 |
A releváns kockázati változó ésszerűen lehetséges változásának meghatározásakor a gazdálkodó egységnek fontolóra kell vennie:
|
B20 |
A 41. bekezdés engedélyezi a gazdálkodó egységnek az olyan érzékenységi vizsgálatok – mint például a kockáztatott érték módszer – használatát, amelyek figyelembe veszik a kockázati változók közötti kölcsönös összefüggéseket, feltéve, hogy a gazdálkodó egység ezt a vizsgálatot használja a pénzügyi kockázatoknak való kitettségei kezelésére. Ez akkor is érvényes, ha a módszer csak a lehetséges veszteséget méri, és nem méri a lehetséges nyereséget. A gazdálkodó egység ilyenkor úgy teljesítheti a 41. bekezdés (a) pontjának előírásait, hogy közzéteszi az alkalmazott kockáztatott érték modell típusát (például hogy a modell a Monte Carlo szimulációkon alapul-e), valamint egy magyarázatot arról, hogyan működik a modell és melyek a fő feltételezések (például a tartási időszak és a megbízhatósági szint). A gazdálkodó egység közzéteheti a múltbeli megfigyelési időszakot, a megfigyelésekre ebben az időszakban alkalmazott súlyozásokat, valamint annak magyarázatát, hogy az egyes lehetőségeket hogyan kezelik a számítások során, és hogy milyen volatilitásokat és korrelációkat (vagy Monte Carlo valószínűség-eloszlási szimulációkat) alkalmaznak. |
B21 |
A gazdálkodó egységnek érzékenységi vizsgálatokat kell adnia az üzleti tevékenysége egészére nézve, de a pénzügyi instrumentumok különböző csoportjaira tekintettel különböző típusú érzékenységi vizsgálatokat végezhet. |
Kamatlábkockázat
B22 |
A kamatlábkockázat a mérlegben megjelenített kamatozó pénzügyi instrumentumokból (például kölcsönök és követelések, valamint a kibocsátott adósságinstrumentumok) és egyes a mérlegben meg nem jelenített pénzügyi instrumentumokból (például egyes hitelnyújtási elkötelezettségek) származnak. |
Devizakockázat
B23 |
A devizakockázat (vagy devizaárfolyam-kockázat) a külföldi pénznemben meghatározott pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban merül fel, azaz egy olyan pénznemben, amely eltér az értékelésükhöz használt funkcionális pénznemtől. Ezen IFRS alkalmazásában devizakockázat a nem monetáris tételnek minősülő pénzügyi instrumentumokból, vagy a funkcionális pénznemben meghatározott pénzügyi instrumentumokból nem keletkezik. |
B24 |
Minden egyes pénznemre nézve, amellyel szemben a gazdálkodó egység jelentős kitettséggel rendelkezik, érzékenységi vizsgálatot tesznek közzé. |
Egyéb árkockázat
B25 |
Az egyéb árkockázat a pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban például az árutőzsdei árakban vagy a részvényárakban bekövetkezett változások miatt merül fel. A 40. bekezdés előírásainak teljesítésére a gazdálkodó egység közzéteheti egy meghatározott tőzsdeindex, árutőzsdei ár vagy egyéb kockázati változó csökkenésének hatását. Ha például a gazdálkodó egység pénzügyi instrumentumoknak minősülő maradványérték-garanciákat nyújt, a gazdálkodó egység közzéteszi azon eszközök értékének növekedését vagy csökkenését, amelyekre a garancia vonatkozik. |
B26 |
A részvényárkockázatot keletkeztető pénzügyi instrumentumok két példája, amikor a gazdálkodó egység egy másik gazdálkodó egység részvényeivel, vagy egy olyan alapba történt befektetéssel rendelkezik, amelynek tőkeinstrumentumokban lévő befektetései vannak. Az egyéb példákhoz tartoznak a tőkeinstrumentumok meghatározott mennyiségének eladására vagy vételére irányuló határidős szerződések és opciók, valamint a részvényárak szerint indexált swapügyletek. A mögöttes tőkeinstrumentumok piaci árának változásai hatással vannak az ilyen pénzügyi instrumentumok valós értékére. |
B27 |
A 40. bekezdés (a) pontjával összhangban a nyereség vagy veszteség érzékenységét (amely például a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként besorolt instrumentumokból, valamint az értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztéseiből származik) a saját tőke érzékenységétől (amely például az értékesíthetőként besorolt instrumentumokból származik) elkülönítve teszik közzé. |
B28 |
Azokat a pénzügyi instrumentumokat, amelyeket a gazdálkodó egység a tőkeinstrumentumokhoz sorolt be, nem értékelik át. Ezen instrumentumok részvényárkockázata nincsen hatással sem a nyereségre vagy veszteségre, sem a saját tőkére. Ennek megfelelően nincsen szükség érzékenységi vizsgálatra. |
C FÜGGELÉK
Egyéb IFRS-ek Módosításai
A jelen függelékben szereplő módosításokat a 2007. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmazni. Ha a gazdálkodó egység egy korábbi időszakra alkalmazza az IFRS-t, ezeket a módosításokat erre a korábbi időszakra is alkalmazni kell. A módosított bekezdésekben az új szöveget aláhúzás, a törölt szöveget áthúzás jelzi.
C1 |
A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokban, ideértve a Nemzetközi Számviteli Standardokat és az Értelmezéseket is, az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás standardra történő hivatkozások helyébe más alábbi rendelkezés hiányában az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standardra történő hivatkozások lépnek. |
C2 |
(A 2003-ban módosított) IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás standard az alábbiak szerint módosul. A cím „IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás”-ra módosul. Az 1. bekezdés törlésre kerül, a 2., 3. bekezdés, valamint a 4. bekezdés (a) pontja a következőképpen módosul:
HATÓKÖR
Az 5. és 7. bekezdés törlésre kerül. A 40. bekezdés második mondata a következőképpen módosul:
A 47. bekezdés utolsó mondata a következőképpen módosul:
Az 50. bekezdés utolsó mondata a következőképpen módosul:
Az 51–95. bekezdések törlésre kerülnek. A 98. bekezdés a következő lábjegyzettel egészül ki:
A Függelékből (Alkalmazási útmutató) törlésre kerülnek az AG24 és az AG40 bekezdések, valamint az AG39 bekezdés utolsó mondata. |
C3 |
Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard a következőképpen módosul: A 4. bekezdés törlésre kerül. Az 56. bekezdésben az „IAS 32” helyébe az „IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek standard” lép, a 105. bekezdés (d) pontjának (ii) alpontjában és a 124. bekezdésben az „IAS 32” helyébe az „IFRS 7” lép. A 71. bekezdés (b) pontjának utolsó mondata a következőképpen módosul:
A 84. bekezdés negyedik mondata a következőképpen módosul:
|
C4 |
Az IAS 14 Szegmensek szerinti jelentés standard a következőképpen módosul: A 27. bekezdés (a) és (b) pontjában, a 31., 32., 46. és 74. bekezdésben az „igazgatótanács és az ügyvezető igazgató” rész helyébe a „menedzsment legfontosabb tagjai” lép. A 27. bekezdés (b) pontjában, a 30. és 32. bekezdésben „az igazgatók és a vezetés” helyébe a „menedzsment legfontosabb tagjai” kifejezés lép. A 27. bekezdés első mondata a következőképpen módosul:
A 28. bekezdés harmadik mondata a következőképpen módosul:
A 33. bekezdés első mondata a következőképpen módosul:
|
C5 |
Az IAS 17 Lízingek standard 31. bekezdésében az „IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és Bemutatás” helyébe az „IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek” lép, a 35., 47. és az 56. bekezdésben az „IAS 32” helyébe az „IFRS 7” lép. |
C6 |
Az IAS 33 Egy részvényre jutó nyereség standard 72. bekezdésében az „IAS 32” helyébe az „IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek standard” lép. |
C7 |
A (2005 áprilisában módosított) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standard az alábbiak szerint módosul. A 1. bekezdés a következőképpen módosul:
A 45. bekezdésben az „IAS 32” helyébe az „IFRS 7” lép. A 48. bekezdés a következőképpen módosul:
|
C8 |
A (2005 júniusában módosított) IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standard az alábbiak szerint módosul. A 9. bekezdésben, a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség meghatározása a következőképpen módosul:
|
C9 |
Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standardban a 36A bekezdés módosul, és beszúrásra kerül egy címsor, valamint a 36C bekezdés, a következőknek megfelelően:
|
C10 |
Az IFRS 4 Biztosítási szerződések standard a következőképpen módosul: A 2. bekezdés (b) pontja a következőképpen módosul:
A 35. bekezdés (d) pontja beszúrásra kerül a következőképpen:
A 37. bekezdés után a címsor, valamint a 38. és 39. bekezdés módosulnak, és beszúrásra kerül a 39A bekezdés, a következőknek megfelelően: A biztosítási szerződésekből eredő kockázatok jellege és mértéke
|
D FÜGGELÉK
Az IFRS 7 módosításai, amennyiben az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standard A valós érték opció című módosításait nem alkalmazzák
2005 júniusában a Testület kibocsátotta az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés standard A valós érték opció című módosításait, amelyeket a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmazni. Ha a gazdálkodó egység 2006. január 1-je előtt kezdődő éves időszakokra alkalmazza az IFRS 7-et, és nem alkalmazza az IAS 39 említett módosításait, az IFRS 7-et ezen időszakra nézve a következőképpen kell módosítania. A módosított bekezdésekben az új szöveget aláhúzás, a törölt szöveget áthúzás jelzi.
D1 |
A 9. és 11. bekezdést megelőző címsor a következőképpen módosul, a 9. bekezdés törlésre kerül. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek
A B5 bekezdés (a) pontja a következőképpen módosul:
|
Módosítások az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standardhoz
Ez a dokumentum ismerteti az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosításait. A módosítások véglegesítenek néhány olyan javaslatot, amelyek a 2004 júliusában közzétett ED7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek nyilvános tervezetben szerepeltek. Az ED7 többi javaslata az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek standardban került véglegesítésre.
A gazdálkodó egységeknek az e dokumentumban szereplő módosításokat a 2007. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmazniuk. A korábbi alkalmazás javasolt.
A standard kiegészül az alábbi címsorral és a 124A–124C bekezdésekkel.
Tőke
124A |
A gazdálkodó egységnek közzé kell tennie azokat az információkat, amelyek a pénzügyi kimutatások felhasználói számára lehetővé teszik a gazdálkodó egység tőkekezelésre vonatkozó célkitűzéseinek, politikáinak és eljárásainak értékelését. |
124B |
A 124A bekezdésnek való megfelelés érdekében a gazdálkodó egység a következőket teszi közzé:
Ezen közzétételek alapját azon információknak kell képezniük, amelyeket a gazdálkodó egység menedzsmentjének legfontosabb tagjai belső forrásokból megkapnak. |
124C |
A gazdálkodó egység különféle módokon kezelheti a tőkét, és számos különböző tőkekövetelmény vonatkozhat rá. Egy konglomerátum például magában foglalhat biztosítási- és banktevékenységeket folytató gazdálkodó egységeket, és ezek a gazdálkodó egységek különböző államokban is működhetnek. Amennyiben a tőkekövetelmények és a tőkekezelés módjának összevont közzététele nem biztosítana hasznos információkat vagy torzítja a pénzügyi kimutatások felhasználójának a gazdálkodó egység tőkeforrásairól alkotott képét, a gazdálkodó egységnek a rá vonatkozó minden egyes tőkekövetelményre nézve elkülönített információkat kell közzétennie. |
Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok módosításai
IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés
IFRS 4 Biztosítási szerződések
Pénzügyi garancia szerződések
STANDARDOK MÓDOSÍTÁSAI
Ez a dokumentum ismerteti az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés és az IFRS 4 Biztosítási szerződések standardok módosításait, valamint az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás, és az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek standardok ebből fakadó módosításait. Ez a dokumentum emellett tartalmazza az IAS 39-hez és az IFRS 4-hez tartozó „A következtetések alapjai”-nak, az IFRS 4 Bevezetési útmutatójának, valamint az IAS 37 Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések standard C Függelékének módosításait is. A módosítások azoknak a javaslatoknak az eredményei, amelyek az IAS 39 és az IFRS 4 javasolt módosításai – Pénzügyi garancia szerződések és hitelbiztosítás című, 2004 júliusában közzétett nyilvános tervezetben szerepeltek.
A gazdálkodó egységeknek e módosításokat a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmazniuk. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egységek ennél korábbi időszakra alkalmazzák ezeket a módosításokat, ezt a tényt közzé kell tenniük.
AZ IAS 39 MÓDOSÍTÁSAI
A standard 3. bekezdése törlésre kerül, a 2. bekezdés (e) pontja, a 2. bekezdés (h) pontja, a 4. és a 47. bekezdések módosulnak. A 9. bekezdésben a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettség fogalma módosul, az új fogalom közvetlenül az értékesíthető pénzügyi eszközök fogalma után kerül beillesztésre. Az AG4 bekezdés új számozása AG3A, az AG4A bekezdés módosul, új száma AG4 lesz. AG4A és 103B számú új bekezdésekkel bővül a standard.Az áttekinthetőség kedvéért az alábbiakban szerepel a 43. bekezdés is, de az nem módosul.A 2. bekezdés (h) pontjának és a 47. bekezdés (d) pontjának módosításaival az egyes hitelnyújtási elkötelezettségekre vonatkozó értékelési követelmények átkerülnek a standardnak a hatókörrel foglalkozó részéből az értékeléssel foglalkozó részébe, de a követelmények nem változnak.
2. |
A jelen standardot kell alkalmaznia valamennyi gazdálkodó egységnek valamennyi típusú pénzügyi instrumentumára, az alábbi kivételekkel: …
…
|
4. |
A következő hitelnyújtási elkötelezettségek tartoznak e standard hatókörébe:
|
9. |
… A pénzügyi instrumentumok négy kategóriájának fogalmai A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség olyan pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség, amely megfelel az alábbi kritériumok valamelyikének.
… A pénzügyi garancia szerződés fogalma A pénzügyi garancia szerződés olyan szerződés, amely a kibocsátónak meghatározott fizetések teljesítését írja elő a tulajdonos abból adódó veszteségének megtérítésére, hogy egy meghatározott adós esedékességkor nem fizet az adósságinstrumentum eredeti vagy módosított feltételeivel összhangban.… |
A pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek kezdeti értékelése
43. |
Egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség kezdeti megjelenítésekor a gazdálkodó egységnek azt annak valós értékén kell értékelnie, továbbá, amennyiben a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nem nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, hozzá kell adni azon tranzakciós költségeket, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a pénzügyi eszköz vagy a pénzügyi kötelezettség megszerzéséhez vagy kibocsátásához. |
A pénzügyi kötelezettségek későbbi értékelése
47. |
A kezdeti megjelenítést követően a gazdálkodó egységnek minden pénzügyi kötelezettséget amortizált bekerülési értéken kell értékelnie az effektív kamatláb módszer használatával, kivéve:
|
AG4 |
A pénzügyi garancia szerződések jogi formája különböző lehet, mint például garancia, a hitellevél néhány típusa, hitelmulasztási szerződés vagy biztosítási szerződés. Számviteli kezelésük nem függ a jogi formájuktól. Az alábbiak példák a megfelelő kezelésre (lásd a 2. bekezdés (e) pontját):
|
AG4A |
Azok a kijelentések, amelyek szerint a kibocsátó a szerződéseket biztosítási szerződéseknek tekinti, jellemző módon a kibocsátó ügyfelekkel és felügyeleti szervekkel folytatott kommunikációjában, a szerződésekben, az üzleti dokumentációkban és a pénzügyi kimutatásokban találhatók meg. A biztosítási szerződésekre ezen kívül gyakran olyan számviteli előírások vonatkoznak, amelyek különböznek az egyéb típusú ügyletekre (mint például bankok vagy kereskedelmi vállalatok által kibocsátott szerződésekre) vonatkozó számviteli előírásoktól. A kibocsátó pénzügyi kimutatásai ilyenkor rendszerint tartalmaznak egy kijelentést arról, hogy a kibocsátó ezeket a számviteli előírásokat alkalmazta. |
103B |
„A pénzügyi garancia szerződések (az IAS 39 és az IFRS 4 módosításai)”, amelyet 2005 augusztusában bocsátottak ki, módosította a 2. bekezdés (e) és (h) pontját, valamint a 4., a 47. és az AG4 bekezdéseket, beépítette az AG4A bekezdést, a 9. bekezdést kibővítette a pénzügyi garancia szerződésekre vonatkozó új definícióval, és törölte a 3. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egység ezeket a változásokat egy korábbi időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie, és ezzel egy időben az IAS 32 és az IFRS 4 kapcsolódó módosításait is alkalmaznia kell. |
AZ IFRS 4 MÓDOSÍTÁSAI
A következők szerint módosul a 4. bekezdés (d) pontja, a B18 bekezdés (g) pontja és a B19 bekezdés (f) pontja, beszúrásra kerül a 41A bekezdés, az A Függelékbe pedig a valós érték fogalma után és a pénzügyi kockázat fogalma előtt beszúrásra kerül a pénzügyi garancia szerződés meghatározása.
4. |
A gazdálkodó egységnek nem kell alkalmaznia a jelen IFRS-t: …
|
41A |
„A pénzügyi garancia szerződések (az IAS 39 és az IFRS 4 módosításai)”, amelyet 2005 augusztusában bocsátottak ki, módosította a 4. bekezdés (d) pontját, a B18 bekezdés (g) pontját és a B19 bekezdés (f) pontját. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Ha a gazdálkodó egység ezeket a változásokat egy korábbi időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie, és ezzel egy időben az IAS 39 és az IAS 32 kapcsolódó módosításait is alkalmaznia kell. |
A FÜGGELÉK
Meghatározott kifejezések
Pénzügyi garancia szerződés |
Olyan szerződés, amely a kibocsátónak meghatározott fizetések teljesítését írja elő a tulajdonos abból adódó veszteségének megtérítésére, hogy egy meghatározott adós esedékességkor nem fizet az adósságinstrumentum eredeti vagy módosított feltételeivel összhangban. |
B FÜGGELÉK
B18 |
Az alábbiak példák olyan szerződésekre, amelyek biztosítási szerződésnek minősülnek, amennyiben a biztosítási kockázat átadása jelentős: …
|
B19 |
Az alábbiak példák olyan tételekre, amelyek nem minősülnek biztosítási szerződésnek: …
|
EGYÉB STANDARDOK MÓDOSÍTÁSAI
A gazdálkodó egységeknek az IAS 32 (és ha már alkalmazzák az IFRS 7-et, az IFRS 7) alábbi szükségszerű módosításait is alkalmazniuk kell, amikor az IAS 39 és az IFRS 4 kapcsolódó módosításait alkalmazzák.
IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Közzététel és bemutatás
A 4. bekezdés (d) pontja és a 12. bekezdés az alábbiak szerint módosul:
4. |
Ezt a standardot valamennyi gazdálkodó egységnek alkalmaznia kell a pénzügyi instrumentumok valamennyi típusára, kivéve: …
|
12. |
A következő fogalmak meghatározása az IAS 39 9. bekezdésében található, és ezeket ez a standard az IAS 39-ben meghatározott jelentésüknek megfelelően alkalmazza. …
… |
IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek
Az IFRS 7 3. bekezdésének (d) pontja, és a fogalommeghatározásoknak az IFRS 7 A Függelékében található jegyzéke ugyanúgy módosul, mint az IAS 32, az alábbiak szerint:
3. |
Ezt az IFRS-t valamennyi gazdálkodó egységnek alkalmaznia kell a pénzügyi instrumentumok valamennyi típusára, kivéve: …
|
A FÜGGELÉK
Fogalommeghatározások
…
A következő fogalmak meghatározása az IAS 32 11. bekezdésében vagy az IAS 39 9. bekezdésében található, ezeket az IFRS az IAS 32-ben és az IAS 39-ben meghatározott jelentésüknek megfelelően alkalmazza.
…
— |
a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség |
— |
pénzügyi garancia szerződés |
— |
kereskedési céllal tartott pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség |
…
Hivatkozások, amelyeket aktualizálni kell, amikor a gazdálkodó egység az IFRS 7-et alkalmazza
Amikor a gazdálkodó egység az IFRS 7-et alkalmazza, az IAS 32-re történő hivatkozásokat az IFRS 7-re történő hivatkozások váltják fel a következő – az e dokumentum által beillesztett vagy módosított – bekezdésekben: — IAS 39, 103B bekezdés — IFRS 4, a 4. bekezdés (d) pontja és a 41A bekezdés, valamint a B függelék B18 bekezdésének (g) pontja (két hivatkozás)
IFRIC 6 ÉRTELMEZÉS
Bizonyos piacon való részvételből eredő kötelezettségek – Hulladék elektromos és elektronikus berendezések
HIVATKOZÁSOK
— |
IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák |
— |
IAS 37 Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések |
HÁTTÉR
1. |
Az IAS 37 standard 17. bekezdése rögzíti, hogy a kötelmet keletkeztető esemény egy olyan múltbeli esemény, amely jelenbeli kötelmet hoz létre, azt eredményezve, hogy a gazdálkodó egységnek nincs más reális lehetősége, minthogy ezt a kötelmét teljesítse. |
2. |
Az IAS 37 standard 19. bekezdése rögzíti, hogy céltartalékként csak a „múltbeli eseményekből eredő, a gazdálkodó egység jövőbeli cselekedeteitől függetlenül létező kötelmeket” jelenítenek meg. |
3. |
Az Európai Unió hulladék elektromos és elektronikus berendezésekről (HE és EB) szóló irányelve, amely a hulladék berendezések összegyűjtését, kezelését, hasznosítását és környezetbarát ártalmatlanítását szabályozza, kérdéseket vetett fel atekintetben, hogy a HE és EB végleges kivonásához kapcsolódó kötelezettséget mikor kell megjeleníteni. Az irányelv különbséget tesz az „új” és a „történelmi” hulladék, valamint a magánháztartásokból, és a magánháztartásoktól eltérő egyéb forrásból származó hulladék között. Az új hulladék a 2005. augusztus 13. után értékesített termékekhez kapcsolódik. Az irányelv alkalmazásában az ezen időpont előtt értékesített valamennyi háztartási berendezés történelmi hulladékot keletkeztetőnek minősül. |
4. |
Az irányelv előírja, hogy a történelmi háztartási berendezések hulladék-kezelési költségeit az adott jellegű berendezés azon gyártóinak kell viselniük, amelyek a piacon az egyes tagállamok alkalmazandó jogszabályaiban meghatározott időszakon (mérési időszakon) keresztül jelen vannak. Az irányelv előírja, hogy valamennyi tagállamnak olyan rendszert kell létrehoznia, amelyben a költségekhez minden gyártó arányosan, „pl. az adott berendezés jellegének megfelelő piaci részesedése arányában járul hozzá”. |
5. |
Az értelmezésben használt néhány kifejezés, mint például a „piaci részesedés” vagy a „mérési időszak” nagyon eltérő módon lehetnek meghatározva az egyes tagállamok vonatkozó jogszabályaiban. A mérési időszak hossza lehet például egy év, vagy mindössze egy hónap is. A piaci részesedés mérése és a kötelezettség kiszámítására alkalmazott képletek hasonlóképpen különbözhetnek a különböző nemzeti jogszabályokban. Ezek a példák azonban csupán a kötelezettség értékelésére vannak hatással, ami nem tartozik az értelmezés hatókörébe. |
HATÓKÖR
6. |
Ezen értelmezés iránymutatást nyújt a történelmi háztartási berendezések értékesítésével kapcsolatban felmerülő, a hulladékkezelésre az Európai Unió HE és EB irányelve szerint vonatkozó kötelezettségeknek a gyártók pénzügyi kimutatásaiban való megjelenítésére. |
7. |
Az értelmezés nem foglalkozik sem az új hulladékokkal, sem a magánháztartásokon kívüli egyéb forrásokból származó történelmi hulladékokkal. Az e hulladékok kezeléséhez kapcsolódó kötelezettségeket az IAS 37 standard megfelelőképpen lefedi. Mindazonáltal, amennyiben a nemzeti jogszabályok hasonlóképpen kezelik a magánháztartásokból származó új hulladékot, mint a magánháztartásokból származó történelmi hulladékot, az értelmezés alapelvei alkalmazandók az IAS 8 standard 10-12. bekezdéseiben szereplő hierarchiára való hivatkozással. Az IAS 8 standard hierarchiája más olyan rendelkezések esetében is releváns, amelyek a költségekhez való hozzájárulás EU irányelvben meghatározott modelljéhez hasonló módon rónak ki kötelmeket. |
TÉMA
8. |
Az IFRIC felkérést kapott, hogy határozza meg a HE és EB végleges kivonása kapcsán, hogy az IAS 37 14. bekezdésének (a) pontjával összhangban mi minősül kötelmet keletkeztető eseménynek a hulladékkezelési költségekre képzett céltartalék elszámolásához:
|
KONSZENZUS
9. |
Az IAS 37 standard 14. bekezdésének (a) pontjával összhangban a kötelmet keletkeztető esemény a piacon való jelenlét a mérési időszak során. Következésképpen a termék előállításakor és értékesítésekor nem keletkezik a történelmi háztartási berendezések hulladék-kezelési költségeihez kapcsolódó kötelezettség. Mivel a történelmi háztartási berendezésekre vonatkozó kötelem a mérési időszak alatti piaci jelenléthez kapcsolódik, nem pedig a kivonandó termékek gyártásához vagy értékesítéséhez, nem áll fenn kötelem, hacsak a gyártónak nincs piaci részesedése a mérési időszakban. A kötelmet keletkeztető esemény időzítése független lehet attól az adott időszaktól is, amelyben a hulladékkezelési tevékenységet végzik, és amelyben a kapcsolódó költségek felmerülnek. |
HATÁLYBALÉPÉS NAPJA
10. |
A gazdálkodó egységnek ezen értelmezést a 2005. december 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás javasolt. Amennyiben valamely gazdálkodó egység egy 2005. december 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza az értelmezést, ezt a tényt közzé kell tennie. |
ÁTMENET
11. |
A számviteli politikák változásait az IAS 8 standarddal összhangban kell elszámolni. |