EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62016TN0310
Case T-310/16: Action brought on 20 June 2016 — Foshan Lihua Ceramic v Commission
T-310/16. sz. ügy: 2016. június 20-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság
T-310/16. sz. ügy: 2016. június 20-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság
HL C 305., 2016.8.22, p. 40–41
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
22.8.2016 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 305/40 |
2016. június 20-án benyújtott kereset – Foshan Lihua Ceramic kontra Bizottság
(T-310/16. sz. ügy)
(2016/C 305/55)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Felperes: Foshan Lihua Ceramic Co. Ltd (Foshan City, Kína) (képviselők: B. Spinoit és D. Philippe ügyvédek)
Alperes: Európai Bizottság
Kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
— |
semmisítse meg a 917/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalával kapcsolatban hozott végleges dömpingellenes intézkedésekre tekintettel az új exportáló gyártóknak járó elbánás iránti kérelmet elutasító, 2016. április 15-i C(2016) 2136 végleges bizottsági végrehajtási határozatot; |
— |
kötelezze a Bizottságot a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.
1. |
Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság által alkalmazott mintavételi kivétel sérti az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) és (5) bekezdését, valamint a WTO-megállapodás 9. cikkének (5) bekezdését. |
2. |
A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód elvét, mivel nemrégiben az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében foglalt, egy új exportőr esetében lefolytatandó felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseket alkalmazta egy koreai exportőrt érintő ügyben. |
3. |
A harmadik jogalap a tényállás értékelése során elkövetett nyilvánvaló hibán alapul. |
4. |
A negyedik jogalap a felperes védelemhez való alapvető jogának megsértésén alapul. A felperes előadja, hogy a Bizottság a következőkre hivatkozik, és a következőkre alapítja határozatát: i. olyan társaság létezése, amely az eredeti vizsgálati időszakban nem exportált, és nem is tudott exportálni, és amely nem áll semmilyen jogi vagy szervezeti kapcsolatban más exportőrökkel; ii. olyan információk, amelyekhez a felperesnek sosem volt hozzáférése, és amelyekkel kapcsolatban sosem tudott észrevételeket tenni, és iii. egy meghallgatáson történt olyan állítólagos cselekmények, amelyekről nem készült sem felvétel, sem jegyzőkönyv. |
5. |
Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság állítólag hatáskörrel való visszaélést követett el, mivel arra alapozta határozatát, hogy állítólag eltérés van egyrészt az eredeti vizsgálati időszakot követően a felperes által adott auditált termelési számadatok, másrészt pedig a honlapon található kereskedelmi adatok között. |
6. |
A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a jogi értékelés során nyilvánvaló hibát követett el, mivel határozatát olyan jogi fogalmakra alapozta, amelyek sem jogilag, sem a gyakorlatban nem léteznek. |
7. |
A hetedik jogalap azon alapul, hogy az indokolás nem tényekre, hanem vélelmekre támaszkodik, valamint azon, hogy sérült a meghallgatáshoz való jog. Először is a felperes előadja, hogy a megtámadott határozat 17–22. pontja nyilvánvaló mérlegelési hibákat tartalmaz, és pusztán alaptalan vélelmeken alapul. Másodszor a felperes szerint az a tény, hogy egyes, a felperes által előadott lényeges és döntő tényeket és érveket teljes mértékben figyelmen kívül hagytak, sérti a felperesnek a Bizottság általi „tényleges” meghallgatáshoz való jogát. |