This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32013H0730(22)
Council Recommendation of 9 July 2013 on the National Reform Programme 2013 of the Netherlands and delivering a Council opinion on the Stability Programme of the Netherlands, 2012-2017
A Tanács ajánlása ( 2013. július 9. ) Hollandia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Hollandia 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
A Tanács ajánlása ( 2013. július 9. ) Hollandia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Hollandia 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
HL C 217., 2013.7.30, p. 89–92
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
30.7.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 217/89 |
A TANÁCS AJÁNLÁSA
(2013. július 9.)
Hollandia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Hollandia 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről
2013/C 217/22
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,
tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,
tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,
mivel:
(1) |
Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. |
(2) |
A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (3), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
(3) |
A tagállamok állam-, illetve kormányfői 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euroövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. |
(4) |
A Tanács 2012. július 10-én ajánlást (4) fogadott el Hollandia 2012. évi Nemzeti Reformprogramjáról, valamint véleményezte Hollandia 2012–2015-es aktualizált stabilitási programját. |
(5) |
A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Hollandiát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. |
(6) |
Az Európai Parlament az 1466/97/EK rendelettel összhangban megfelelően részt vett az európai szemeszterben, és 2013. február 7-én elfogadta a 2013. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló állásfoglalást és a 2013. évi éves növekedési jelentéshez való hozzájárulásról szóló állásfoglalást. |
(7) |
Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. |
(8) |
A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Hollandiára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, de nem túlzott mértékben. |
(9) |
Hollandia 2013. április 29-én benyújtotta a 2013. évi nemzeti reformprogramját és a 2012–2017 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
(10) |
A stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy ítéli meg, hogy Hollandia jelentős mértékű konszolidációs intézkedéseket hajtott végre 2011–2013 folyamán, de a költségvetési erőfeszítés valószínűleg nem lesz elég a túlzott hiány 2013-ban történő megszüntetéséhez, főként a vártnál rosszabb gazdasági fejlemények fényében. A stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv nagyjából megalapozott. A stabilitási program 2013-ra és 2014-re –0,4 %-os, illetve 1,1 %-os reálgazdasági növekedést vetít előre, ami elég közel van a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésében szereplő –0,8 %-hoz, illetve 0,9 %-hoz. A stabilitási program azt tűzi ki célként, hogy az államháztartási hiány 2014-től fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen. A stabilitási program nem hivatkozik kifejezetten a középtávú költségvetési célkitűzésre, ami arra enged következtetni, hogy megerősítik az előző évi stabilitási programban közölt –0,5 %-os középtávú célt. A középtávú költségvetési cél összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. Emellett, míg a program 2015-ben a strukturális egyenlegnek az éves minimális strukturális követelménnyel összhangban strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át kitevő csökkenését várja, 2016-ban a strukturális egyenleg várhatóan a GDP 0,4 %-ának megfelelő mértékben romlik, majd 2017-ben a GDP 0,1 %-ával javul, és így elmarad a megfelelő kiigazítási pályától. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése alapján 2010-2013 folyamán a GDP 0,7 %-a körüli éves átlagos költségvetési erőfeszítés összhangban van a Tanács által ajánlott, a GDP 0,75 %-át kitevő strukturális erőfeszítéssel. A költségvetési kiigazítás 2011-ben és 2012-ben elsősorban a kiadási oldalra irányult, 2013-ban azonban nagymértékben a bevételi intézkedésekre támaszkodott. A stabilitási programban tervezett államháztartási hiány összhangban van a túlzott hiány 2014-ben, a túlzotthiány-eljárás keretében a Tanács által 2009. december 2-án meghatározott határidőt követően egy évvel történő megszüntetésével. A Tanács szerint a hatóságok által tervezett költségvetési erőfeszítés nem egyeztethető össze a túlzott hiány 2014-ig történő tényleges megszüntetésével. A stabilitási programban meghatározott lehetséges kiegészítő konszolidációs intézkedéseket átmenetileg visszavonták és egyébként sem lennének elegendőek. Hollandiának további intézkedéseket kell meghatároznia ahhoz, hogy az államháztartási hiányt 2014-ben fenntartható módon a GDP 3 %-ának megfelelő küszöb alá szorítsák. A stabilitási program alapján az adósság GDP-hez viszonyított aránya várhatóan tovább emelkedik 2013-ban a GDP 74 %-ára, majd 2014-ben kismértékben még tovább, a GDP 75 %-ára. Az adósságráta tehát továbbra is jóval meghaladja majd a 60 %-os referenciaértéket. A stabilitási program várakozásai szerint az adósságráta 2015-ben a GDP 71,4 %-ára csökken, majd azután kismértékben tovább csökken, 2017-ben 70,8 %-ot érve el. Az adósságráta 2014 utáni csökkenését mindazonáltal nem támasztják alá kellőképpen szakpolitikai intézkedések. |
(11) |
Hollandia jövőbeli növekedési potenciáljának fokozása céljából kiemelt fontosságú, hogy a túlzott hiány fenntartható megszüntetéséhez és a középtávú költségvetési cél rövid távú, illetve középtávú eléréséhez szükséges konszolidáció megőrizze a növekedésfokozó kiadásokat. A kiegyensúlyozott kiigazításhoz elengedhetetlenek különösen az innovációt és a kutatást, beleértve az alapkutatást, az oktatást és képzést elősegítő erőfeszítések. Ez nem csak a gazdaságélénkülést támogatná, de segítene az innovációs és a humántőke megalapozásában, javítaná a versenyképességet és a közép- és hosszú távú növekedési kilátásokat. |
(12) |
A legnagyobb kihívást az ingatlanpiac jelenti, ahol az évtizedek során az ingatlanfinanszírozási és ágazati megtakarítási mintákat formáló merevségek és torzító ösztönzők alakultak ki. A háztartások az ingatlantulajdont további bruttó jelzáloghitel-adósságok felhalmozására használták fel, és ez a tendencia nagymértékben tükrözi a régóta fennálló költségvetési ösztönzőket, például a jelzáloghitel-kamatok adóból való teljes levonhatóságát. 2012 áprilisa óta számos intézkedést részben végrehajtottak. Ezek közül néhány az ingatlanfinanszírozás költségvetési kezelésének kiigazítását érinti. A jelzáloghitel-kamatok leírásának korlátozása felé való fokozatos elmozdulás és a törlesztés ösztönzése indokolt, de ennek az intézkedésnek a bevezetése túl lassú ahhoz, hogy jelentős mértékben befolyásolja a törlesztési magatartást. A bérlemények piacát szabályozás és rendkívül jelentős szociálislakás-szegmens korlátozza, ahol a hosszú várólisták is problémát jelentenek. A szociális lakáspiacon a lakbéreknek a jövedelem alapján való, nemrégiben bevezetett kiigazítása a helyes irányba tett lépés, de hatása korlátozott. Így noha a javasolt intézkedések helyes irányba tett lépésnek tekinthetők, a mögöttes problémák kezelésére szolgáló reformok általános üteme lassú, ezért fel kell gyorsítani, míg a hatást a jelenlegi gazdasági környezetben kell figyelembe venni és ugyanakkor biztosítani kell, hogy a szociális lakhatás továbbra is a hátrányos helyzetű polgárok rendelkezésére álljon, akik nem képesek piaci feltételek mellett lakáshoz jutni, többek között a nagy kereslettel jellemzett helyeken. |
(13) |
A nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát megerősítették azáltal, hogy a törvény szerinti nyugdíjkorhatárt a 2012. évi 65 évről 2021-re fokozatosan 67 évre emelik. Hollandia ezzel teljes mértékben végrehajtotta a 2012. évi ajánlás azon részét, amely a kötelező nyugdíjkorhatár emelésére és a várható élettartamhoz történő hozzákapcsolására vonatkozott, mind az első, mind a második nyugdíjpillér esetében. A fennmaradó kihívások közé tartozik a költségek és kockázatok nemzedékeken belüli és a nemzedékek közötti megfelelő elosztása. Ezenfelül esedékes a második pilléres nyugdíjalapok irányításának átalakítása az idősödéssel szembeni rugalmasság alátámasztása érdekében. A tartós ápolás-gondozás reformjára vonatkozó tervek végrehajtása segítene visszafogni az idősödéshez kapcsolódó gyorsan növekvő költségeket, és ezáltal hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához. E tekintetben fenn kell tartani a tartós ápolás-gondozás minőségének és hozzáférhetőségének megfelelő szintjét. |
(14) |
A kormány által javasolt munkaerő-piaci reformok célja a munkaerő-piaci részvétel és a mobilitás növelése. A részvételről szóló törvényben szereplő reform ambiciózus és releváns a munkaerő-piaci részvétel megnövelése szempontjából. A reformokat azonban még nem rögzítették jogszabályban. A munkaerőpiac szélére szorult polgárok – köztük a nők, a migráns hátterű polgárok, a fogyatékossággal élők és az idősebb korúak – foglalkoztathatóságának javításához további intézkedésekre van szükség. Hollandia bejelentette a munkanélküliségi ellátások rendszerének és viszonylag szigorú foglalkoztatásvédelmi jogszabályainak reformját. Ezek a reformok az azon munkáltatóknak járó mobilitási adójóváírással együtt („mobiliteitsbonus”), akik társadalombiztosítási ellátásokban részesülő legalább 50 éves, vagy fogyatékossággal élő embereket vesznek fel, jól célozzák a munkaerőpiac alacsony részvétellel érintett részét. Ezek az intézkedések azonban, noha helyes irányba mutatnak, csak elfogadásuk után értékelhetők teljes mértékben. Végül, a másodikjövedelem-keresőket a ledolgozott órák számának növelésétől visszatartó fennmaradó ellenösztönzők megszüntetésének felgyorsítása lehetőséget teremtene a jövőbeli munkaerőhiányok további enyhítésére. |
(15) |
Jelentős előrelépés történt az innovációra és a tudomány és a vállalkozói szféra közötti kapcsolatokra vonatkozó 2012. évi ajánlás kapcsán. A „To the Top” elnevezésű vállalkozáspolitika a kutatás, innováció és oktatás (húzóágazatok) területén köz- és magánszféra közötti partnerségekre irányuló ágazati megközelítésével együtt a végrehajtási szakaszban van. Az ágazati innovációs politika mellett fontos a horizontális kutatási és innovációs politika folytatása, és a nem címzett alapkutatásra szánt állami finanszírozás megfelelő szintjének fenntartása. |
(16) |
Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Hollandia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot, valamint bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Figyelembe vette nemcsak a programok Hollandia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–4. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. |
(17) |
A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét (5) különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. |
(18) |
A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait a 2. ajánlás tükrözi. |
(19) |
A Bizottság az európai szemeszter keretében elvégezte a teljes euroövezet gazdaságpolitikájának elemzését is. A Tanács ez alapján specifikus ajánlásokat (6) címzett azokhoz a tagállamokhoz, amelyeknek pénzneme az euro. Hollandiának, amelynek pénzneme ugyancsak az euro, az említett ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, |
AJÁNLJA, hogy Hollandia a 2013–2014-es időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:
1. |
Kellően konkrét intézkedésekkel alátámasztva szilárdítsa meg és hajtsa végre a 2014-re és az azt követő évekre szóló költségvetési stratégiát annak biztosítása érdekében, hogy a túlzott hiányt 2014-re időben és fenntartható módon kiigazítsa és elérje a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásban meghatározott strukturális kiigazítási erőfeszítést. Őrizze meg a növekedés szempontjából közvetlenül releváns területeket, így az oktatást, az innovációt és a kutatást érintő kiadásokat. A túlzott hiány megszüntetését követően folytassa a strukturális kiigazítási erőfeszítést, amely révén Hollandia 2015-re eléri a középtávú költségvetési célt. |
2. |
Fokozza az ingatlanpiac fokozatos reformja érdekében tett erőfeszítéseit azáltal, hogy felgyorsítja a jelzáloghitel-kamatok leírhatóságának tervezett csökkentését, míg a hatást a jelenlegi gazdasági környezetben kell figyelembe venni, és hogy piacorientáltabb bérlakáspiaci árképzési mechanizmust alakít ki, valamint hogy a szociális lakáspiaci lakbéreket még inkább hozzáigazítja a háztartások jövedelméhez. A szociális lakhatással foglalkozó vállalatok fókuszát helyezze át a leginkább rászoruló háztartások támogatására. |
3. |
A szociális partnerekkel konzultálva módosítsa a második nyugdíjpillért úgy, hogy az biztosítsa a nemzedékeken belüli és a nemzedékek közötti megfelelő költség- és kockázatmegosztást. A törvényes nyugdíjkorhatár fokozatos emelését támassza alá az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát javító intézkedésekkel. Hajtsa végre a tartós ápolás-gondozás rendszerének tervezett reformját, hogy biztosítsa annak költséghatékonyságát, és a fenntarthatóság biztosítása céljából egészítse ki a költségnövekedés visszafogására irányuló további intézkedésekkel. |
4. |
Hozzon további intézkedéseket különösen a munkaerőpiac szélére szorult emberek munkaerő-piaci részvételének fokozása érdekében. Csökkentse tovább a munkavállalási hajlandóságot visszafogó adóztatást, többek között a második keresők átruházható adójóváírásának kivezetésével. Segítse elő a munkaerő-piaci mozgásokat és számolja fel a rugalmatlanságokat, többek között a foglalkoztatásvédelmi jogszabályokat és a munkanélküliségi ellátások rendszerét érintő reformokkal. |
Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.
a Tanács részéről
az elnök
R. ŠADŽIUS
(1) HL L 209., 1997.8.2., 1. o.
(2) HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
(3) A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 22-i 2013/208/EU tanácsi határozat (HL L 118., 2013.4.30., 21. o.) alapján 2013-ra is érvényben marad.
(4) HL C 219., 2012.7.24., 88. o.
(5) Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(6) Lásd e Hivatalos Lap 97. oldalát.