This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0628
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről
/* COM/2011/0628 végleges - 2011/0288 (COD) */
Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről /* COM/2011/0628 végleges - 2011/0288 (COD) */
INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Bizottság 2014–2020 közötti időszakra
szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata[1] meghatározza a közös
agrárpolitika (KAP) költségvetési keretét és fő irányvonalait. Ennek
alapján a Bizottság a KAP jogi keretét a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozóan kijelölő rendeleteket, valamint az e politika alakulásával
kapcsolatos lehetséges forgatókönyveket bemutató hatásvizsgálatot terjeszt
elő. A reformra irányuló jelenlegi javaslatok „A
KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közleményen[2] alapulnak, amely átfogó
szakpolitikai alternatívákat vázolt fel a mezőgazdaságot és a vidéki
térségeket érintő jövőbeli kihívások megválaszolására, valamint a KAP
célkitűzéseinek, azaz 1) a fenntartható élelmiszer-termelésnek, 2) a természeti
erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásnak és az éghajlatváltozás
elleni fellépésnek, valamint 3) a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az
elérése érdekében. A közleményben szereplő reformjavaslatok mind az
intézményközi vita[3],
mind a hatásvizsgálat keretében az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
során széles körű támogatásra találtak. A folyamat során világossá vált, hogy
ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot, hiszen ezáltal teremthető
meg az uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén – az Európa 2020
stratégiával összhangban – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés,
miközben a KAP-ot továbbra is két olyan pillér köré célszerű szervezni,
amelyek egymást kiegészítő eszközökkel ugyan, de ugyanazon célkitűzések
megvalósítására irányulnak. Az első pillér tartalmazza az európai uniós
mezőgazdasági termelőknek éves szinten alapvető
jövedelemtámogatást biztosító közvetlen kifizetéseket és piaci intézkedéseket,
valamint a konkrét piaci zavarok esetén nyújtandó támogatást, a második pillér
pedig a vidékfejlesztést, amelynek esetében a tagállamok közös keretrendszer
alapján többéves programokat dolgoznak ki és társfinanszíroznak[4]. Az egymást követő reformok révén a KAP a
termelők jövedelemtámogatásának biztosítása mellett fokozta a
mezőgazdaság piacorientáltságát, a környezetvédelmi követelmények
szorosabban beépültek a mezőgazdasági szakpolitikába, valamint
megnőtt a vidékfejlesztési támogatások jelentősége, amelyek immár az
EU vidéki térségeinek fejlesztésére irányuló integrált szakpolitikai eszközt
jelentenek. E reformfolyamat hatására ugyanakkor a támogatások tagállamok
közötti és tagállamokon belüli jobb elosztása, valamint a környezetvédelmi
kihívások megoldását szolgáló intézkedések célirányosabbá tétele és az egyre erősödő
piaci ingadozások jobb kezelése iránti igény is megmutatkozott. Eddig a reformok főleg magát a
mezőgazdaságot érintő kihívásokra, így például a nagymértékű
termékfeleslegek levezetésére vagy az élelmiszer-biztonsági válságok kezelésére
kerestek megoldásokat, és e megoldások később uniós és nemzetközi szinten
is hasznos eszközül szolgáltak az EU számára. Napjaink legtöbb kihívása azonban
olyan tényezőkre vezethető vissza, amelyek kívül esnek a
mezőgazdaság területén, és ennélfogva átfogó politikai választ igényelnek. A mezőgazdasági termelők jövedelmi
helyzete továbbra is nehéz marad, mivel több kockázattal, a termelékenység
csökkenésével, valamint a ráfordítási árak növekedése miatti árpréssel kell
szembenézniük; ezért továbbra is fenn kell tartani a jövedelemtámogatást,
valamint meg kell erősíteni a kockázatok és a válsághelyzetek kezelésére
irányuló eszközöket. Az erős lábakon álló mezőgazdaság
nélkülözhetetlen az uniós élelmiszeripar és a globális élelmezésbiztonság
szempontjából. A mezőgazdaság területén és a vidéki
térségekben ezzel egyidejűleg fokozni kell az erőfeszítéseket az
Európa 2020 menetrend részét képező ambiciózus éghajlatvédelmi és
energiaügyi célkitűzések, valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó
stratégia megvalósítása érdekében. A mezőgazdasági termelőknek, akik
az erdészeti gazdálkodókkal együtt a földek fő kezelői, támogatásra
lesz szükségük a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések
elérését leginkább elősegítő művelési rendszerek és eljárások
alkalmazásában és fenntartásában, mivel a piaci árak nem tükrözik e közjavak
biztosítását. Különösen fontos továbbá a vidéki térségekben rejlő
különböző potenciálok lehető legjobb kihasználása, hiszen ez
hozzájárul az inkluzív növekedéshez és kohézióhoz. A jövőbeli KAP éppen ezért nem csupán az
uniós gazdaság jóllehet lényeges, de kis részterületével foglalkozó politika
lesz, hanem az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem és a területi egyensúly
szempontjából is stratégiai fontosságú politika. Ebben rejlik egy valóban közös
politika uniós hozzáadott értéke: a korlátozott költségvetési forrásokat a
lehető leghatékonyabban képes felhasználni úgy, hogy közben EU-szerte
biztosítja a mezőgazdaság fenntarthatóságát, az éghajlatváltozás és egyéb
fontos, határokon átnyúló problémák kezelését, valamint a tagállamok közötti
szolidaritás erősítését, ugyanakkor a helyi igények figyelembevétele
érdekében a végrehajtás során kellő rugalmasságot biztosít. A többéves pénzügyi keretre vonatkozó
javaslatban meghatározott keret előirányozza a KAP kétpilléres
szerkezetének fenntartását, miközben a költségvetési források névértékét
mindkét pillér esetében a 2013. évi szinten tartja és egyértelműen a
fő uniós prioritások terén elérendő eredmények teljesítését helyezi a
középpontba. A javaslat szerint a közvetlen kifizetéseknek a fenntartható
termelés elősegítésére kell irányulniuk, és ennek érdekében az e célra
rendelkezésre álló költségvetési források 30 %-át az éghajlat és a
környezet szempontjából előnyös, kötelező intézkedésekre kell szánni.
A kifizetések mértékét célszerű fokozatosan egymáshoz közelíteni és a
jelentős kifizetésben részesülő kedvezményezettek esetében
fokozatosan maximalizálni kell a kifizetéseket. A vidékfejlesztést más uniós,
megosztott irányítású alapokkal együtt egy olyan közös stratégiai keretbe
indokolt belefoglalni, amely eredményorientáltabb és amelyre egyértelműbb
és megfelelőbb előzetes feltételek vonatkoznak. Végezetül a KAP
finanszírozását a piaci intézkedések tekintetében a többéves pénzügyi keret
mellett két másik eszközzel is kívánatos erősíteni: 1) egy válsághelyzetek
kezelésére szolgáló vésztartalékkal és 2) az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap alkalmazási körének kibővítésével. Mindezek alapján a 2014–2020-as időszakra
vonatkozóan a KAP jogi keretének főbb elemeit a következő rendeletek
tartalmazzák: –
a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a közvetlen
kifizetésekről szóló rendelet); –
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslat (az egységes
közös piacszervezésről szóló rendelet); –
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti
és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a vidékfejlesztésről szóló
rendelet); –
a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat (horizontális rendelet); –
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására
vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló
javaslat; –
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat; –
az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes
támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében
történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat. A vidékfejlesztésről szóló rendelet a
Bizottság által 2011. október 6-án előterjesztett azon javaslatra[5] épül, amely az összes alapnak
egy közös stratégiai kereten belül történő működtetésére vonatkozó
szabályokat határozza meg. Egy további rendelet készül a leginkább rászoruló
személyeknek szóló programról, amelyre vonatkozóan a pénzeszközök jelenleg a
többéves pénzügyi keret egy másik fejezetében találhatóak. Ezenkívül az Európai Unió Bírósága által
felvetett kifogások figyelembevételével jelenleg zajlik a kedvezményezettekre
vonatkozó információk közzétételével kapcsolatos új szabályok kidolgozása, hogy
a kedvezményezetteknek a személyes adatok védelméhez fűződő joga
a lehető leginkább összeegyeztethető legyen az átláthatóság elvével. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT A jelenlegi politikai keret értékelésére,
valamint a jövőbeli kihívások és igények vizsgálatára támaszkodva a
hatásvizsgálat három lehetséges forgatókönyv hatásait értékeli és hasonlítja
össze. Mindez egy szolgálatközi csoport által irányított, 2010 áprilisában
kezdődött hosszú folyamat eredménye, amelynek során mélyreható mennyiségi
és minőségi elemzésre került sor: többek között a 2020-ig terjedő
időszak tekintetében a mezőgazdasági piacokra és bevételekre
vonatkozó középtávú előrejelzések formájában referenciahelyzet került
meghatározásra, valamint a különböző szakpolitikai lehetőségek által
az ágazat gazdaságára gyakorolt hatásokat szemléltető modell került
kidolgozásra. A hatásvizsgálatban ismertetett három
forgatókönyv a következő: 1) kiigazítás: ez a forgatókönyv megtartja a
jelenlegi politikai keretet, ugyanakkor megoldást keres annak legnagyobb
hiányosságaira, például a közvetlen kifizetések elosztásának a kérdésére; 2)
integráció: ez a forgatókönyv fontos politikai változásokkal számol, így a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tételével és „kizöldítésével”, a
vidékfejlesztési politikának a többi uniós szakpolitikával való jobb
összehangolásával és stratégiai irányultságának erősítésével, valamint a
termelők közötti együttműködés szélesebb körű alkalmazását
lehetővé tevő jogalap-szélesítéssel; 3) hangsúlyváltás: ez a
forgatókönyv kizárólag környezetvédelmi szempontok mentén történő
szakpolitikai hangsúlyváltást jelent, amelynek keretében a közvetlen
kifizetések fokozatosan megszűnnek, feltételezve, hogy a termelési
kapacitás támogatás nélkül fenntartható, valamint hogy a vidéki területek
társadalmi-gazdasági igényeit más szakpolitikák is ki tudják szolgálni. Tekintettel a gazdasági válságra és a
közfinanszírozásra nehezedő nyomásra, amelyre válaszul az EU kidolgozta az
Európa 2020 stratégiát és a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot, a
három forgatókönyv eltérő fontosságot tulajdonít a versenyképesebb és
fenntarthatóbb mezőgazdasággal rendelkező dinamikus vidéki térségek
megteremtését célzó jövőbeli KAP három politikai célkitűzésének. Az
Európa 2020 stratégiával – különösen a forráshatékonyság tekintetében – való
jobb összhang megteremtése érdekében egyre fontosabb lesz, hogy a kutatás, a
tudásmegosztás, valamint (többek között a mezőgazdasági termelékenységgel
és fenntarthatósággal kapcsolatos európai innovációs partnerség keretében) az
együttműködés és az innováció ösztönzése révén növekedjen a
mezőgazdasági termelékenység. Ugyan az uniós mezőgazdasági politikára
már nem jellemző kereskedelemtorzító politikai környezet, az ágazatra
azonban várhatóan további teher fog nehezedni a – különösen a dohai fejlesztési
menetrend, illetve az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás keretében –
folytatódó liberalizáció következtében. A hatásvizsgálat keretében folytatott
konzultáció során előnyben részesített szempontok figyelembevételével
három politikai forgatókönyv került kidolgozásra. Az érdekeltek 2010. november
23. és 2011. január 25. között nyújthatták be észrevételeiket, valamint 2011.
január 12-én tanácsadó bizottság került összehívásra. A főbb
következtetések összefoglalva a következők[6]:
–
Az érintettek körében széles egyetértés uralkodik
abban a tekintetben, hogy a jövő kihívásainak kezeléséhez, azaz az
élelmezésbiztonságnak, a természeti erőforrásokkal való fenntartható
gazdálkodásnak és a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az elérése
érdekében két pillér köré szerveződő, erős KAP-ra van szükség. –
A legtöbb megkérdezett úgy véli, hogy a KAP-nak
piac- és árstabilizáló szerepet kellene betöltenie. –
Az érintettek véleménye megoszlik a támogatások
irányultságát (különösen a közvetlen támogatások újraelosztását és a
kifizetések maximalizálását) illetően. –
Egyetértés van a tekintetben, hogy az
éghajlatváltozás elleni fokozott küzdelem és a nagyobb környezeti teljesítmény
megvalósításában, amely az Unió társadalmának javát szolgálja, mindkét pillér
fontos szerepet játszhat. Habár számos termelő úgy gondolja, hogy ez mára
már megvalósult, a szélesebb közönség azon a véleményen van, hogy az első
pillérhez tartozó kifizetések felhasználásának hatékonyságát növelni lehetne. –
A megkérdezettek azt szeretnék, ha a jövőben
bekövetkező növekedés és fejlődés kiterjedne az EU egészére,
beleértve a kedvezőtlen helyzetű térségeket is. –
Több válaszadó hangsúlyozta, hogy a KAP-ot össze
kellene vonni más, így a környezetvédelmi, egészségügyi, kereskedelemi vagy
fejlesztési szakpolitikákkal. –
A megkérdezettek szerint a KAP az innováció, a
versenyképes vállalkozások fejlesztése, valamint a közjavak uniós polgárok
számára való biztosítása révén illeszkedhet az Európa 2020 stratégiához. Ennek megfelelően a hatásvizsgálat során
összehasonlításra került a három lehetséges politikai forgatókönyv: A hangsúlyváltással számoló forgatókönyv
nyomán a termelés a leginkább költséghatékony területekre és a
legjövedelmezőbb ágazatokba helyeződne át, és ezáltal felgyorsulna a
mezőgazdasági ágazat strukturális kiigazítása. Bár a környezetvédelem
finanszírozásában jelentős növekedés következne be, az ágazat ugyanakkor a
piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának korlátozása következtében
nagyobb kockázatnak lenne kitéve. Ezentúl jelentős társadalmi és
környezeti költségek keletkeznének, mivel a kevésbé versenyképes területeken számottevő
jövedelemcsökkenés és környezetkárosodás következne be, hiszen ebből a
politikai alternatívából hiányzik a kölcsönös megfeleltetési követelményekhez
kötött közvetlen kifizetések multiplikátor hatása. A lehetőségek skálájának másik végén a
kiigazításra irányuló forgatókönyv áll, amely a leginkább lehetővé tenné a
szakpolitikai folytonosságot és egyben korlátozott, mindazonáltal érezhető
javulást eredményezne mind a mezőgazdaság versenyképessége, mind a
környezeti teljesítmény terén. Ugyanakkor komoly kétségek merülnek fel azt
illetően, hogy a szóban forgó forgatókönyv képes-e megfelelően
kezelni a mezőgazdaság hosszú távú fenntarthatósága szempontjából is
meghatározó, az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos jövőbeli
nagy kihívásokat. Az integrációra irányuló forgatókönyv a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tétele és „kizöldítése” révén úttörő
megközelítést alkalmaz. Az értékelés tanúsága szerint van lehetőség
környezetbarátabb mezőgazdaság kialakítására úgy, hogy az a termelők számára
ésszerű költségekkel járjon, habár egyes adminisztratív terhek nem
kerülhetők el. A vidékfejlesztés szintén új lendületet kaphat, feltéve,
hogy a tagállamok és régiók hatékony módon tudnak élni az új
lehetőségekkel, valamint a közös stratégiai keret és más uniós alapok nem
hatnak az első pillérhez kapcsolódó szinergiákkal szemben, illetve nem
gyengítik a vidékfejlesztésre jellemző sajátos erősségeket.
Megfelelő egyensúly elérése mellett ez a forgatókönyv alkalmas a leginkább
arra, hogy választ adjon a mezőgazdaság és a vidéki területek hosszú távú
fenntarthatóságának kérdésére. Mindezek alapján a hatásvizsgálat arra a
következtetésre jutott, hogy az integrációra irányuló forgatókönyv képes a
legkiegyensúlyozottabb módon fokozatosan összhangba hozni a KAP-ot az Unió
stratégiai célkitűzéseivel, és ez az egyensúly a jogalkotási javaslatok
egyes elemeinek átültetésében is kifejezésre jut. Ki kell alakítani továbbá egy
olyan értékelési keretet, amely szakpolitikai célkitűzésekhez kötött közös
mutatók segítségével méri a KAP teljesítményét. Az egyszerűsítés a teljes folyamat során
fontos szempont volt, amelyet kívánatos többféle módon, például a kölcsönös
megfeleltetés és a piaci eszközök ésszerűsítése vagy a mezőgazdasági
kistermelők támogatási rendszerének kialakítása révén tovább fokozni.
Ezenkívül a közvetlen kifizetések „kizöldítését” ajánlatos oly módon
kialakítani, hogy az adminisztratív terhek, köztük az ellenőrzési
költségek, a lehető legalacsonyabb szinten maradjanak. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat célszerűnek tartja a KAP
jelenlegi kétpilléres szerkezetének megőrzését: az első pillérbe
tartozó általános érvényű éves kötelező intézkedéseket a második
pillér többéves programozási megközelítésmódjának keretében olyan nem
kötelező intézkedéseknek célszerű kiegészíteniük, amelyek jobban
illeszkednek a tagállami és regionális sajátosságokhoz. A közvetlen kifizetések
rendszerének újratervezése ugyanakkor a második pillérhez kapcsolódó szinergiák
jobb kihasználására irányul, a második pillér maga pedig – az egyéb uniós,
megosztott irányítású alapokkal való jobb összehangolás érdekében – közös
stratégiai keret részét képezi. Ennek alapján megmarad a négy alapvető
jogi eszközből álló jelenlegi szerkezet is, habár a finanszírozásról szóló
rendelet hatálya bővül oly módon, hogy a közös rendelkezések bekerülnek a
mostantól horizontális rendeletnek nevezett rendeletbe. E javaslatok összhangban állnak a
szubszidiaritás elvével. A KAP valóban közös politika: az EU és a tagállamok
megosztott hatáskörébe tartozik, amelynek irányítása a fenntartható és
sokrétű mezőgazdaság EU-szerte történő megőrzése céljából
uniós szinten történik az éghajlatváltozáshoz hasonló, több tagállamot
érintő fontos kérdések figyelembevételével és a tagállamok közötti
szolidaritás erősítésével. Az élelmezésbiztonságot, a környezetet és a
területi egyensúlyt érintő jövőbeli nagy kihívások tükrében a KAP
továbbra is stratégiai jelentőségű szakpolitika marad, amely
lehetővé teszi a politikai kihívások minél eredményesebb kezelését és a
költségvetési források lehető leghatékonyabb felhasználását. A javaslat
értelmében továbbá megmarad az eszközök eddigi kétpilléres szerkezete, hiszen
ez nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a helyi sajátosságaikhoz
jobban illeszkedő megoldások kialakításában és a második pillér
társfinanszírozásában. Az új európai innovációs partnerség és a
kockázatkezelési eszköztár szintén a második pillérbe tartozik. Ezzel
egyidejűleg a szakpolitika jobban fog igazodni az Európa 2020 stratégiához
(és többek között a többi uniós alapot magában foglaló közös kerethez),
valamint számos tekintetben javul és egyszerűsödik. Végezetül a
hatásvizsgálat keretében elvégzett elemzés egyértelműen kimutatta, mekkora
költségeket generálna az intézkedések elmaradása az okozott negatív gazdasági,
környezeti és társadalmi következményeknél fogva. A pénzügyi rendelkezések megállapításán túl a
horizontális rendelet összefogja az összes eszköz szempontjából fontos
szabályokat, mint például a kölcsönös megfeleltetésre, az ellenőrzésekre
és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseket. Ennek eredményeképpen a rendelet a
finanszírozás, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer, az irányítási és
ellenőrzési rendszerek, a kölcsönös megfeleltetés és a számlaelszámolás
tekintetében fogalmaz meg szabályokat. A cél a finanszírozási szabályok kiigazítása
az eddig szerzett tapasztalatok alapján, a kölcsönös megfeleltetés
egyszerűsítése és ösztönzése, valamint a mezőgazdasági tanácsadó
rendszer megerősítése. A jelenlegi szabályok áttekintése – különösen
a kölcsönös megfeleltetés esetében – az egyszerűsítés, a jó
mezőgazdasági és környezeti állapot keretén belül az éghajlatváltozás
szempontjának erősítése, valamint a környezetbarát megfontolásokat
megfogalmazó rendelkezésekkel, illetve a vidékfejlesztés körébe tartozó
lényeges környezetvédelmi intézkedésekkel való összhang céljából történt. Végezetül a rendelet létrehozza annak a közös
monitoring- és értékelési keretnek az alapjait, amely a KAP teljesítményének
mérését szolgálja majd a következő időszakban. Ez a rendelet különféle egyszerűsítő
elemeket tartalmaz. Egyrészt egyetlen jogi aktusba foglalja a kölcsönös
megfeleltetés szabályait, és ezáltal javítja érthetőségüket. Előirányozza továbbá a kifizető
ügynökségek számának csökkentését és a koordináló szerv szerepének
erősítését. Ezáltal átláthatóbbá válik a rendszer, és kisebb teherrel jár
majd a tagállami közigazgatási szervek és a bizottsági szolgálatok számára. A
tagállamok szintjén enyhül az akkreditálás és a megbízhatósági nyilatkozatok
számára vonatkozó követelmény, valamint csökkenteni lehet a bizottsági auditok
számát. A jogi egyértelműség és az eljárások
illeszkedése érdekében a KAP két pillérének irányításra és ellenőrzésre
vonatkozó szabályai – a lehetőségekhez mérten – összehangolásra kerülnek.
Emellett a rendelet előirányozza a Bizottság felhatalmazását arra
vonatkozóan, hogy csökkenthesse a helyszíni ellenőrzések számát az olyan
tagállamok esetében, amelyek megfelelően működő ellenőrzési
rendszerekkel és alacsony hibaarányokkal rendelkeznek. Ez csökkentheti a
mezőgazdasági termelők és a tagállami közigazgatási szervek
adminisztratív terheit is. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A többéves pénzügyi keretről szóló
javaslat értelmében az uniós költségvetésből továbbra is jelentős
rész szolgál a mezőgazdaság, e stratégiai jelentőségű közös
politika finanszírozására. A javaslat szerint ezért a KAP-nak a 2014–2020
közötti időszakra rendelkezésre álló, az első pillérhez utalt (folyó
árakon) 317,2 milliárd EUR, valamint a második pillérhez utalt 101,2 milliárd
EUR előirányzatokat fő tevékenységeire kell összpontosítania. Az első és második pillérhez tartozó
forrásokat további 17,1 milliárd EUR egészíti ki, amelyből a többéves
pénzügyi keret egyéb jogcímei alatt 5,1 milliárd EUR a kutatásra és
innovációra, 2,5 milliárd EUR az élelmiszer-biztonságra és 2,8 milliárd EUR a
leginkább rászoruló személyek élelmiszer-támogatására irányul, továbbá a
többéves pénzügyi kereten kívül 3,9 milliárd EUR található a mezőgazdasági
ágazatot érintő válságokra képzett új tartalékban és legfeljebb 2,8
milliárd EUR az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapban, vagyis a
2014–2020 közötti időszakban összesen 435,6 milliárd EUR áll
rendelkezésre. A támogatások tagállamok közötti elosztását
illetően a javaslat azt indítványozza, hogy minden olyan tagállam
esetében, amelynek közvetlen kifizetései nem érik el az uniós átlag
90 %-át, a különbség egyharmada kerüljön kipótlásra. A közvetlen
kifizetésekre vonatkozó rendeletben a nemzeti korlátok ennek alapján kerülnek
meghatározásra. A vidékfejlesztési támogatás elosztása a
politikai célkitűzésekhez kötődő objektív kritériumok alapján, a
jelenlegi elosztás figyelembevételével történik. Ahogy már jelenleg is, a
kevésbé fejlett régióknak indokolt továbbra is magasabb társfinanszírozási
rátával rendelkezniük, amely egyes intézkedésekre – tudásmegosztás,
termelői csoportok, együttműködés, Leader stb. – szintén
alkalmazandó. A javaslat a pillérek közötti
átcsoportosítások tekintetében bizonyos fokú (a közvetlen kifizetések
5 %-áig terjedő) rugalmasságot vezet be: az első pillérből
a másodikba való átcsoportosítás révén a tagállamok megerősíthetik
vidékfejlesztési politikájukat, míg a második pillérből az elsőbe
való átcsoportosítással azok a tagállamok élhetnek, amelyekben a közvetlen
kifizetések szintje nem éri el az uniós átlag 90 %-át. A KAP-reformra vonatkozó javaslatok pénzügyi
hatását részletesen a javaslatokat kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. 2011/0288 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7], a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8], az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően[9], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)
„A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a
természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése”
című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közlemény[10] számba vette a közös
agrárpolitikát (KAP) 2013 után érintő lehetséges kihívásokat,
célkitűzéseket és irányokat. Az említett közleményről folytatott vita
fényében a KAP-ot 2014. január 1-jei hatályú reformnak kell alávetni. A
reformnak a KAP összes főbb eszközére, és így a(z) [COM(2010)… (lisszaboni
kiigazítás)] európai parlamenti és tanácsi rendelettel[11] módosított, a közös
agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi
rendeletre[12]
is ki kell térnie. Az említett rendelet végrehajtása során szerzett
tapasztalatok azt mutatják, hogy a finanszírozási és nyomonkövetési mechanizmus
egyes elemei kiigazításra szorulnak. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló
az 1290/2005/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és új szöveggel felváltani. A
reformnak továbbá – a lehetőségekhez mérten – össze kell hangolnia,
valamint korszerűsítenie és egyszerűsítenie kell a rendelkezéseket. (2)
Tekintettel arra, hogy a rendelet és a KAP más
eszközei között fennálló kapcsolatok, valamint a kibővített Unióban a tagállamok
rendelkezésére álló pénzügyi források korlátozottsága miatt a tagállamok nem
tudják kielégítően teljesíteni e rendelet célkitűzéseit, és ezért
ezek a célkitűzések az uniós finanszírozás többéves garanciája, továbbá a
kiemelt célokra való összpontosítás mellett uniós szinten jobban
teljesíthetők, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló
szerződés 5. cikke (3) bekezdésében meghatározottak szerinti
szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett Szerződés 5. cikke
(4) bekezdésében foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem
lépi túl az adott célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. (3)
A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet
egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása
céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifizető ügynökségek és a koordináló
szervek akkreditálására, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tartalmára, az
állami intervenció keretében uniós költségvetésből finanszírozott intézkedésekre,
az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, a tagállamok
részére történő visszatérítések csökkentéseire és felfüggesztésére, az
alapok keretében a kiadások és bevételek kiegyenlítésére, az adósságok
visszafizettetésére, a kedvezményezettekre a jogosultsági feltételek be nem
tartása esetén alkalmazott szankciókra, a biztosítékokra vonatkozó szabályokra,
az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer működésére, az
ügyletek vizsgálata köréből kizárt intézkedésekre, a kölcsönös megfeleltetés
keretében alkalmazott szankciókra, az állandó gyepterületek fenntartására
vonatkozó szabályokra, az euróövezeten kívüli tagállamok által alkalmazandó
meghatározó ügyleti tényre és átváltási árfolyamra vonatkozó szabályokra,
valamint a KAP keretében elfogadott intézkedések közös értékelési keretének a
tartalmára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az
előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson,
szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell a
kapcsolódó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő
egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő
eljuttatásáról. (4)
A KAP számos intézkedést foglal tartalmaz, közülük
egyesek a vidékfejlesztésre vonatkoznak. A KAP célkitűzéseinek
teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében fontos biztosítani ezen intézkedések
finanszírozását. Tekintettel arra, hogy ezeknek az intézkedéseknek vannak közös
elemeik, ugyanakkor több tekintetben eltérnek egymástól, finanszírozásukat
olyan azonos szabályok alapján kell végezni, amelyek szükség esetén eltérő
kezelést is lehetővé tesznek. Az 1290/2005/EK rendelet két európai
mezőgazdasági alapot hozott létre: az Európai Mezőgazdasági
Garanciaalapot (a továbbiakban: EMGA) és az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapot (a továbbiakban: EMVA). E két alapot fenn kell tartani. (5)
Az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi
szabályokról szóló, […]-i [FR]/xxx/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet[13] és az annak alapján elfogadott
rendelkezéseket alkalmazni kell az e rendeletben meghatározott intézkedésekre.
Az említett rendelet rendelkezéseket állapít meg a hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvén alapuló,
a tagállamokkal folytatott megosztott irányításra, továbbá az akkreditált
szervek szerepére és a költségvetési alapelvekre vonatkozóan, amelyeket
figyelembe kell venni e rendelet keretében. (6)
Az uniós költségvetésnek mindkét alapon keresztül
közvetlenül vagy a tagállamokkal folytatott megosztott irányítás keretében
finanszíroznia kell a KAP-kiadásokat, beleértve a vidékfejlesztéssel
összefüggő kiadásokat is. Meg kell határozni a szóban forgó alapok
felhasználásával finanszírozható intézkedések körét. (7)
Rendelkezéseket kell megállapítani a kifizető
ügynökségek tagállamok által történő akkreditálásával, a szükséges
vezetői megbízhatósági nyilatkozatok megszerzésére vonatkozó eljárások
létrehozásával, valamint az irányítási és monitoringrendszerek tanúsításával,
továbbá az éves elszámolások független szervek által történő tanúsításával
kapcsolatban. Ezenfelül a tagállami ellenőrzések átláthatósága érdekében,
különösen az engedélyezési, az érvényesítési és a kifizetési eljárások
esetében, a bizottsági szolgálatok és a minden egyes kifizető ügynökséget
akkreditálni köteles tagállamok adminisztratív és auditterheinek csökkentése
érdekében, korlátozni kell az ilyen feladatok ellátására felhatalmazott
hatóságok és szervek számát az egyes tagállamok alkotmányos előírásainak
figyelembevétele mellett. (8)
Amennyiben a tagállam egynél több kifizető
ügynökséget akkreditál, fontos, hogy kijelöljön egyetlen koordináló szervet,
amely következetességet biztosít az alapok kezelése terén, kapcsolatot tart a
Bizottság és a különböző akkreditált kifizető ügynökségek között,
valamint ügyel arra, hogy a Bizottság a különböző kifizető
ügynökségek tevékenységével kapcsolatban kért információkat gyorsan megkapja. A
koordináló szervnek emellett gondoskodnia kell helyreigazító intézkedések
megtételéről, valamint arról, hogy a Bizottság tájékoztatást kapjon azok
nyomon követéséről, továbbá biztosítania kell a közös szabályok és
előírások homogén alkalmazását. (9)
Csak a tagállamok által akkreditált kifizető
ügynökségek nyújtanak megfelelő biztosítékot arra vonatkozóan, hogy az
uniós támogatás kedvezményezettek részére történő odaítélése előtt
megtörténtek a szükséges ellenőrzések. Ezért egyértelműen rögzíteni
kell, hogy kizárólag az akkreditált kifizető ügynökségeknél felmerült
kiadásokat lehet visszatéríteni az uniós költségvetésből. (10)
Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek jobban
tudatában legyenek egyfelől a mezőgazdasági gyakorlatok és a
gazdaságok irányítása közötti kapcsolatnak, másfelől a környezettel, az
éghajlatváltozással, a földterület jó mezőgazdasági állapotával, az
élelmiszer-biztonsággal, a közegészségüggyel, az állategészségüggyel, a
növényegészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos előírásoknak, a
tagállamoknak átfogó mezőgazdasági tanácsadó rendszert kell létrehozniuk,
amely tanácsadást nyújt a kedvezményezettek részére. A mezőgazdasági
tanácsadó rendszer semmilyen esetben sem befolyásolhatja a kedvezményezetteknek
az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és
felelősségét. Ezenfelül a tagállamoknak gondoskodniuk kell a tanácsadás és
az ellenőrzés egyértelmű elkülönítéséről. (11)
A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek ki kell
térnie legalább a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó
követelményekre és előírásokra. Az említett rendszernek ki kell térnie azokra
a – közvetlen kifizetésekre vonatkozó – követelményekre is, amelyek betartása
az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági
gyakorlatokkal kapcsolatosan szükséges, valamint a közös agrárpolitika keretébe
tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról
szóló, xx-i DP/xxx/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[14] meghatározott
mezőgazdasági terület fenntartására. Végül ennek a rendszernek ki kell
térnie az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és
növénybetegségek bejelentésével és az innovációval, valamint a kis
mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható
fejlődésével kapcsolatos egyes elemekre is. (12)
Önkéntes alapúvá kell tenni a kedvezményezettek
számára a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való csatlakozást.
Valamennyi kedvezményezett számára lehetővé kell tenni a rendszerben való
részvételt, még akkor is, ha nem részesülnek a KAP keretében támogatásban. A
tagállamok azonban elsőbbségi kritériumokat határozhatnak meg. A rendszer
természetéből adódóan helyénvaló, hogy a tanácsadói tevékenység során
szerzett információk kezelése bizalmasan történjen, kivéve az uniós vagy
nemzeti jog súlyos megsértése esetén. A rendszer hatékonyságának biztosítása
érdekében a tanácsadóknak megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük és
rendszeresen képzésben kell részesülniük. (13)
Az akkreditált kifizető ügynökségeknél az
EMGA-val kapcsolatban felmerült kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi
forrásokat a Bizottságnak visszatérítés formájában kell a tagállamok
rendelkezésére bocsátania az ezen ügynökségeknél felmerült kiadások könyvelése
alapján. Addig, amíg e visszatérítések havi kifizetések formájában meg nem
történnek, a pénzügyi forrásokat a tagállamoknak kell mozgósítaniuk az
akkreditált kifizető ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. A
tagállamoknak és a KAP végrehajtásában érintett kedvezményezetteknek maguknak
kell viselniük személyzeti és adminisztratív költségeiket. (14)
Az agrometeorológiai rendszer használata, valamint
a műholdas felvételek beszerzése és tökéletesítése ellátja a Bizottságot a
mezőgazdasági piacok irányításához és a mezőgazdasági kiadások nyomon
követésének megkönnyítéséhez szükséges eszközökkel. (15)
A költségvetési fegyelem betartására tekintettel
meg kell határozni az EMGA-ból finanszírozott kiadások éves felső határát,
figyelembe véve az említett alapra vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, […]-i xxx/xxx/EU tanácsi
rendeletben[15]
[MFF] megállapított többéves pénzügyi keretben meghatározott maximális
összegeket. (16)
A költségvetési fegyelem azt is megköveteli, hogy
az EMGA által finanszírozott kiadások éves felső határa minden körülmények
között és a költségvetési eljárás, valamint a költségvetés végrehajtása
valamennyi szakaszában betartásra kerüljön. Ez megköveteli, hogy a
tagállamonként meghatározott közvetlen kifizetéseknek a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendeletben
meghatározott nemzeti felső határa az érintett tagállam számára nyújtott
ezen közvetlen kifizetések pénzügyi felső határának minősüljön,
illetve, hogy e kifizetések visszatérítései ne haladják meg ezt a pénzügyi
felső határt. Ezenfelül a költségvetési fegyelem megköveteli, hogy a KAP
keretében a Bizottság által javasolt, illetőleg a jogalkotó vagy a
Bizottság által elfogadott, az EMGA által finanszírozott egyetlen jogi aktus se
eredményezze az ezen alapból finanszírozott kiadások tekintetében meghatározott
éves felső határ túllépését. (17)
Annak biztosítására, hogy a KAP finanszírozására
fordítandó összegek ne lépjék túl az éves felső határokat, fenn kell
tartani a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági
termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös
szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a
247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK
tanácsi rendeletben[16]
említett pénzügyi mechanizmust, amelynek révén a közvetlen támogatás szintje
kiigazításra kerül. Ugyanebben az összefüggésben fel kell hatalmazni a
Bizottságot arra, hogy meghatározza e kiigazításokat abban az esetben, ha a
Tanács nem rögzíti azokat az alkalmazásuk szerinti naptári év június 30-ig. (18)
Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzügyi
hozzájárulás mértékének meghatározása céljából hozott, a pénzügyi felső
határok kiszámítására vonatkozó intézkedések nem érintik a Szerződésben
meghatározott költségvetési hatóság hatáskörét. Ezért ezeknek az
intézkedéseknek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a
költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló, […]-i intézményközi megállapodásnak[17] és a(z) xxx/xxx/EU rendeletnek
[MFF] megfelelően rögzített referenciaösszegeken kell alapulniuk. (19)
A költségvetési fegyelem megköveteli továbbá a
költségvetés középtávú helyzetének folyamatos vizsgálatát. Ezért az adott évre
vonatkozó költségvetési tervezet benyújtásakor a Bizottságnak be kell nyújtania
előrejelzéseit és elemzéseit az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és
adott esetben megfelelő intézkedéseket kell javasolnia a jogalkotónak.
Ezenfelül a Bizottságnak mindenkor teljes mértékben élnie kell irányítási
hatáskörével annak érdekében, hogy biztosított legyen az éves felső határ
betartása, és adott esetben megfelelő intézkedéseket kell javasolnia az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak, illetőleg a Tanácsnak a költségvetés
helyreállítására vonatkozóan. Amennyiben egy költségvetési év végén a
tagállamok által igényelt visszatérítések az éves felső határ túllépését
eredményezik, a Bizottságnak olyan intézkedéseket kell tudnia meghozni, amelyek
lehetővé teszik egyrészt a rendelkezésre álló költségvetés ideiglenes
elosztását a tagállamok között a még ki nem fizetett visszatérítési kérelmeik
arányában, másrészt pedig az érintett évre megállapított felső határ betartását.
Az említett évre vonatkozó kifizetéseket az azt követő költségvetési évre
kell terhelni, és pontosan meg kell határozni a tagállamonkénti uniós
finanszírozás teljes összegét, valamint a meghatározott összeg betartása végett
a tagállamok közötti kompenzációt. (20)
A költségvetés végrehajtásakor a Bizottságnak a
mezőgazdasági kiadásokra vonatkozóan havi korai előrejelző és
monitoringrendszert kell működtetnie azért, hogy ha felmerül az éves
felső határ túllépésének kockázata, akkor irányítási hatáskörén belül a lehető
leghamarabb megfelelő intézkedéseket tudjon hozni, illetve egyéb
intézkedéseket javasoljon, amennyiben ezek az intézkedések elégtelennek
bizonyulnak. A Bizottságnak időszakos jelentést kell készítenie az Európai
Parlament és a Tanács számára, amelyben összehasonlítja a felmerült kiadásoknak
a meghatározott keretekhez viszonyított alakulását és felbecsüli a
költségvetési év hátralévő részében várható végrehajtást. (21)
A költségvetési dokumentumok elkészítése során a
Bizottság által alkalmazott átváltási árfolyamnak – amellett, hogy számításba
veszi a dokumentumok elkészítése és benyújtása között eltelt időt – a
rendelkezésre álló legfrissebb információkat kell tükröznie. (22)
A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra,
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és
Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, […]-i CR/xxx/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet[18]
szabályokat állapít meg az említett rendelettel szabályozott alapok, beleértve
az EMVA, által nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozóan. Ezek a rendelkezések
szabályokat tartalmaznak a kiadások támogathatóságára, a pénzügyi irányításra,
valamint az irányítási és ellenőrzési rendszerekre vonatkozóan is. A jogi
egyértelműség és a mezőgazdasági alapok közötti összhang érdekében az
EMVA pénzügyi irányítását illetően hivatkozni kell a(z) CR/xxx/EU rendelet
költségvetési kötelezettségvállalásra, kifizetési határidőkre és a
kötelezettségvállalás visszavonására vonatkozó megfelelő rendelkezéseire. (23)
A vidékfejlesztési programok finanszírozása az
uniós költségvetésből éves részletekben meghatározott
kötelezettségvállalások alapján történik. A tagállamoknak igénybe kell tudniuk
venni az előirányzott uniós pénzeszközöket, amint beindítják a programokat.
Következésképpen megfelelő módon korlátozott előfinanszírozási
rendszerre van szükség, amely biztosítja a pénzeszközök rendszeres folyósítását
azért, hogy a programok kedvezményezettjei kellő időben megkapják a
kifizetéseket. (24)
Az előfinanszírozáson túl különbséget kell
tenni a Bizottság által az akkreditált kifizető ügynökségek részére
teljesített kifizetések között. Meg kell határozni az időközi
kifizetéseket és az egyenlegkifizetést, valamint az azok folyósítására
vonatkozó szabályokat. A kötelezettségvállalás automatikus visszavonására
vonatkozó szabálynak segítenie kell a programok megvalósításának
felgyorsítását, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. (25)
Az uniós támogatást kellő időben ki kell
fizetni a kedvezményezettek számára azért, hogy azt hatékonyan fel tudják
használni. Amennyiben a tagállamok elmulasztják az uniós jogszabályokban
meghatározott kifizetési határidők betartását, úgy azzal komoly gondokat
okozhatnak a kedvezményezetteknek, és kockázatnak tehetik ki az Unió éves költségvetés-tervezését.
Ezért az uniós finanszírozásból ki kell zárni azokat a kiadásokat, amelyek
esetében nem tartják be a kifizetési határidőket. Az arányosság elvének
betartása érdekében a Bizottságnak biztosítani kell a lehetőséget, hogy
rendelkezzen a fenti általános szabály alóli kivételekről. Ezt az elvet,
amelyet az 1290/2005/EK rendelet állapít meg, fenn kell tartani, és annak az
EMGA-ra és az EMVA-ra is vonatkoznia kell. Amennyiben a tagállamok késve
teljesítik a kifizetéseket, a kedvezményezettek kártalanítása céljából saját
költségükön kamatot kell fizetniük a főösszegre. Egy ilyen rendelkezés
arra ösztönözheti a tagállamokat, hogy nagyobb mértékben betartsák a kifizetési
határidőket, és jobban szavatolhatja a kedvezményezettek számára az időben
történő kifizetést, vagy legalábbis a kártalanítást késedelmes kifizetés
esetén. (26)
Az 1290/2005/EK rendelet rendelkezéseket állapít
meg az EMGA-ból és az EMVA-ból teljesített havi és időközi kifizetések
csökkentéséről és felfüggesztéséről. A tapasztalatok alapján az említett
rendelkezéseket, meglehetősen általános megfogalmazásuk ellenére, a
gyakorlatban alapvetően a kifizetési határidők és a felső
határok be nem tartása és hasonló „számviteli problémák” esetén használják a
kifizetések csökkentésére, azaz olyan esetekben, amelyeket azonnal észre lehet
venni a kiadásigazoló nyilatkozatokban. Ezek a rendelkezések a tagállami
ellenőrzési rendszerek súlyos és tartós hiányosságai esetén is
lehetővé tesznek csökkentéseket és felfüggesztéseket, azonban azokat meglehetősen
korlátozó, lényegi feltételekhez és egy sajátos, kétlépcsős eljárás
követéséhez kötik. A költségvetési hatóság több ízben kérte a Bizottságot arra,
hogy függessze fel a kötelezettségeiket nem teljesítő tagállamok
kifizetéseit. A fentiekre való figyelemmel szükség van az 1290/2005/EK
rendeletben megállapított rendszer egyértelműsítésére, valamint az EMGA és
az EMVA tekintetében alkalmazandó csökkentések és felfüggesztések szabályainak
egyetlen cikkbe való összevonására. A „számviteli problémák” esetén alkalmazandó
csökkentések rendszerét tisztább megfogalmazás mellett és a meglévő
adminisztratív gyakorlattal összhangban fenn kell tartani. Ki kell terjeszteni
a tagállami ellenőrzési rendszerek jelentős és tartós hiányosságai
esetén alkalmazható kifizetés-csökkentés és –felfüggesztés lehetőségét,
méghozzá a gondatlanságnak a szabálytalan kifizetések visszafizettetése körébe
való felvételével, fenntartva az ilyen csökkentések és felfüggesztések esetén
alkalmazott kétlépcsős eljárást. (27)
Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok
előírják a tagállamoknak, hogy megadott határidőkön belül adjanak
tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések számáról és eredményeiről.
Ezek az ellenőrzési statisztikák a hibaszint tagállami szintű
meghatározását és általánosabban véve az EMVA és az EMGA irányításának
ellenőrzését szolgálják. A Bizottság számára fontos forrást jelentenek
ahhoz, hogy meggyőződhessen az alapok helyes irányításáról, és az
éves megbízhatósági nyilatkozat nélkülözhetetlen elemét képezik. Tekintettel e
statisztikai információ alapvető fontosságára, és annak érdekében, hogy a
tagállamok betartsák annak időben történő benyújtására vonatkozó
kötelezettségüket, szükség van az adathiány mértékével arányos, az igényelt
adatok késedelmes megadásától visszatartó eszközre. Ezért rendelkezéseket kell
megállapítani, amelyek alapján a Bizottság felfüggesztheti azoknak a havi és
időközi kifizetéseknek egy részét, amelyekre nem kapta meg időben a
vonatkozó statisztikai információkat. (28)
Az EMGA és az EMVA pénzeszközeinek újbóli
felhasználhatósága érdekében szabályokra van szükség a címzett összegek
felhasználására vonatkozóan. Az 1290/2005/EK rendeletben szereplő
jegyzéket ki kell egészíteni a késedelmes kifizetésekhez és az EMGA-kiadások
számlaelszámolásához kapcsolódó összegekkel. Továbbá a közös agrárpolitika
alapján nyújtott, majd elveszített biztosítékok, letétek és garanciák
jóváírásáról szóló, 1978. február 20-i 352/78/EGK tanácsi rendelet[19] szabályokat határozott meg a
lehívott biztosítékból eredő összegek rendeltetéseiről. Ezeket a
rendelkezéseket összhangba kell hozni és össze kell vonni a címzett bevételre
vonatkozó hatályos rendelkezésekkel. Ezért a 352/78/EGK rendeletet hatályon
kívül kell helyezni. (29)
A közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási
tevékenységekről szóló, 2000. április 17-i 814/2000/EK tanácsi rendelet[20] és végrehajtási szabályai
meghatározzák azokat a KAP-hoz kapcsolódó tájékoztatási tevékenységeket,
amelyek az 1290/2005/EK rendelet 5. cikkének c) pontja értelmében
finanszírozásban részesülhetnek. A 814/2000/EK rendelet tartalmazza e
tevékenységek és célkitűzéseik jegyzékét, és rögzíti finanszírozásuk
szabályait és a kapcsolódó projektek végrehajtását. A(z) xxx/xxx/EU [FR]
rendelet az említett rendelet elfogadása óta támogatásokra és
szerződéskötésre vonatkozó szabályokat állapított meg. Ezeket a
szabályokat a KAP keretében megvalósuló tájékoztatási intézkedésekre is
alkalmazni kell. Az egyszerűsítés és a koherencia érdekében a 814/2000/EK
rendeletet hatályon kívül kell helyezni, a finanszírozandó intézkedések célkitűzéseire
és típusaira vonatkozó konkrét rendelkezések fenntartása mellett. Ezeknek az
intézkedéseknek figyelembe kell venniük annak szükségességét is, hogy a
nagyközönséggel folytatott kommunikáció hatékonyabb, a Bizottság
kezdeményezésére megvalósuló tájékoztatási tevékenységek szinergiája
jelentősebb, valamint az Unió szakpolitikai prioritásaival kapcsolatos
tájékoztatás eredményes legyen. Ezért olyan tájékoztatási intézkedéseket is
magukban kell foglalniuk, amelyek „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II.
rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a
Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményben[21] említett szervezeti
kommunikáció keretében jelentőséggel bírnak a KAP számára. (30)
A KAP intézkedéseinek és működésének
finanszírozása részben megosztott irányítással történik. Az uniós
pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében a
Bizottságnak ellenőrzéseket kell végeznie a kifizetésért felelős tagállami
hatóságoknál az alapok irányítására vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a
Bizottság által elvégzendő ellenőrzések jellegét és a költségvetés
végrehajtásával összefüggő feladatait, továbbá tisztázni a tagállamokat
terhelő együttműködési kötelezettségeket. (31)
Azért, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni az
uniós kiadások tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek meglétére
és megfelelő működésére vonatkozó ellenőrzési kötelezettségének,
rendelkezni kell a tagállamok által végrehajtott ellenőrzésektől
független, a Bizottság részéről felhatalmazott személyek által végzett
ellenőrzésekről, továbbá annak lehetőségéről, hogy e
személyek a tagállamok segítségét kérjék munkájuk elvégzéséhez. (32)
A Bizottság számára továbbítandó információk
benyújtásának a lehető legnagyobb mértékben az információs technológia
felhasználásával kell történnie. Az ellenőrzések elvégzésekor a
Bizottságnak teljes és késedelem nélküli hozzáféréssel kell rendelkeznie a
kiadások nyilvántartásba vett adataihoz, nyomtatott formában és elektronikusan
egyaránt. (33)
Az akkreditált kifizető ügynökségek és az
uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat megteremtése érdekében a
Bizottságnak évente kell elvégeznie az említett kifizető ügynökségek
számláinak elszámolását. A számlaelszámolásról hozott határozatnak ki kell
terjednie a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, de a
kiadásoknak az uniós jogszabályokkal való megfelelőségére nem. (34)
A Bizottságnak, amely az Európai Unióról szóló
szerződés 17. cikke értelmében felel az uniós jogszabályok megfelelő
alkalmazásáért, döntést kell hoznia abban a kérdésben, hogy a tagállamoknál
felmerült kiadások megfelelnek-e az uniós jogszabályoknak. A tagállamok részére
jogot kell biztosítani arra, hogy a kifizetések teljesítésével kapcsolatos döntéseik
jogosságát bizonyíthassák, valamint arra, hogy a Bizottsággal fennálló
véleménykülönbség esetén békéltetéshez folyamodhassanak. Annak érdekében, hogy
a tagállamok a múltban teljesített kiadásaikat illetően jogi és pénzügyi
biztonságot élvezhessenek, meg kell határozni azt a maximális időtartamot,
amely alatt a Bizottságnak döntést kell hoznia arról, milyen pénzügyi
következményekkel jár a jogszabályoknak való meg nem felelés. Az EMVA-hoz
kapcsolódó megfelelőségi vizsgálat eljárásának összhangban kell lennie
a(z) CR/xxx/EU rendelet 2. részében a Bizottság általi pénzügyi korrekciókra
vonatkozóan megállapított szabályokkal. (35)
Az EMGA-t illetően azok a visszafizettetett
összegek kerülnek vissza ugyanebbe az alapba, amelyek olyan kiadásokhoz
kapcsolódnak, amelyek nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, illetve
amelyek teljesítése jogalap nélkül történt. Pénzügyi felelősségi rendszert
kell meghatározni azon szabálytalanságokra vonatkozóan, amelyek esetében nem a
teljes összeg kerül visszafizettetésre. Ennek érdekében olyan eljárást kell
létrehozni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára az uniós költségvetés
érdekeinek védelmét azáltal, hogy dönthet a szabálytalanságok következtében
elveszett és méltányos határidőn belül vissza nem fizettetett összegeknek
az érintett tagállamra való terheléséről. A szabályoknak ki kell
terjedniük a jelen rendelet hatálybalépéséig vissza nem fizettetett valamennyi
összegre. A tagállam gondatlanságára visszavezethető bizonyos esetekben
indokolt a teljes összeget az érintett tagállamra terhelni. Az EMVA-ra is
ugyanilyen szabályoknak kell vonatkozniuk, azonban fenn kell tartani azt a
sajátosságot, miszerint a szabálytalanságok következtében visszafizettetett
vagy törölt összegek továbbra is rendelkezésre álljanak az érintett tagállam
jóváhagyott vidékfejlesztési programjai számára, tekintettel arra, hogy azokat
az összegeket az adott tagállam számára különítették el. A tagállamok
jelentéstételi kötelezettségeire vonatkozó rendelkezéseket is meg kell
állapítani. (36)
A tagállamok által használt visszafizettetési
eljárások több évvel késleltethetik a visszafizetéseket, anélkül, hogy az
eljárás eredményes befejezése biztosra vehető lenne. Emellett ezeknek az
eljárásoknak a költségei aránytalanok is lehetnek a ténylegesen vagy várhatóan
beszedhető összegekhez képest. Következésképpen lehetővé kell tenni,
hogy a tagállamok bizonyos esetekben leállítsák a visszafizettetési
eljárásokat. (37)
Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme
céljából a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel
meggyőződnek arról, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott
műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon
történik. A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és
hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden
szabálytalanságot és kötelezettségszegést. Ezért alkalmazni kell az Európai
Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i
2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet[22]. (38)
Számos ágazati mezőgazdasági rendelet tartalmaz
rendelkezéseket az ellenőrzésekre, visszavonásokra, csökkentésekre vagy a
kifizetésekből való kizárásokra vonatkozó általános elvekkel, valamint a
szankciók kivetésével kapcsolatban. Ezeket a szabályokat egyazon horizontális
jogi keretbe kell foglalni. A keretnek ki kell térnie a tagállamok
adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségeire,
valamint a támogatás visszafizettetésére, csökkentésére és kizárására vonatkozó
szabályokra. Ezenfelül rögzíteni kell az azokra a kötelezettségekre vonatkozó
ellenőrzési szabályokat, amelyek nem szükségszerűen támogatás
kifizetéséhez kapcsolódnak. (39)
Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok számos
rendelkezése előírja egy adott összegre szóló biztosíték nyújtását, amely
kifizetése egy adott kötelezettség nem teljesítése esetén válik esedékessé. A
biztosítékok keretszabályozásának megerősítése érdekében az összes ilyen
rendelkezésre egyetlen horizontális szabálynak kell vonatkoznia. (40)
A tagállamoknak integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszert kell működtetniük a(z) xxx/xxx/EU [DP]
rendeletben és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA)
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, xx-i xxx/xxx/EU [RD] európai
parlamenti és tanácsi rendeletben[23]
megállapított egyes kifizetéseket illetően. Az uniós támogatás nyomon
követésének és eredményességének javítása céljából a tagállamoknak engedélyezni
kell, hogy az említett integrált rendszert más uniós támogatási rendszerekhez
kapcsolódóan is igénybe vehessék. (41)
Fenn kell tartani az említett integrált rendszer
fő elemeit, és különösen a számítógépes adatbázissal, a mezőgazdasági
parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel, a támogatási vagy kifizetési
kérelmekkel, valamint a támogatási jogosultságok azonosítására és
nyilvántartására szolgáló rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseket. (42)
Az integrált rendszeren belüli uniós támogatási
rendszerek keretében nyújtott kifizetéseket az illetékes tagállami hatóságoknak
az e rendeletben előírt csökkentéseket követően teljes összegben ki
kell fizetniük a kedvezményezetteknek az előírt határidőn belül.
Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések kezelése rugalmasabbá váljon,
lehetővé kell tenni a tagállamok számára az integrált rendszer keretébe
tartozó kifizetések évi legfeljebb két részletben történő folyósítását. (43)
A kifizetésre jogosult, illetve kifizetéseket
teljesítő vállalkozások kereskedelmi dokumentumainak vizsgálata az EMGA
finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek felügyeletének rendkívül hatékony
eszköze lehet. A kereskedelmi dokumentumok vizsgálatára vonatkozó
rendelkezéseket az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási
rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló,
2008. május 26-i 485/2008/EK tanácsi rendelet[24]
állapítja meg. Ez a vizsgálat kiegészíti a tagállamok által már egyébként
végzett egyéb ellenőrzéseket. Továbbá a rendelet nem érinti azokat a
vizsgálatra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyek az abban előírtnál
szélesebb körűek. (44)
A 485/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok
megteszik a szükséges intézkedéseket az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek
hatékony védelme céljából és különösen azért, hogy ellenőrizzék az EMGA
által finanszírozott műveletek hitelességét és megfelelőségét. Az
áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a megfelelő rendelkezéseket
össze kell vonni egyazon jogi aktusba. Ezért a 485/2008/EK rendeletet hatályon
kívül kell helyezni. (45)
Az ilyen vizsgálat alapjául szolgáló dokumentumok
körét úgy kell meghatározni, hogy teljes körű vizsgálat végrehajtása
váljon lehetővé. A vizsgálatnak alávetendő vállalkozásokat a
felelősségükre végrehajtott ügyletek jellege és a kifizetésekre jogosult,
illetve kifizetéseket teljesítő vállalkozásoknak az EMGA finanszírozási
rendszerén belüli pénzügyi jelentősége alapján, ágazatonként kell
kiválasztani. (46)
Meg kell határozni a vizsgálatot végző
tisztviselők hatáskörét, valamint a vállalkozások arra vonatkozó
kötelezettségeit, hogy az előírt időtartamra e tisztviselők
rendelkezésére bocsássák a kereskedelmi dokumentumokat és az általuk kért
információt részükre megadják. Rendelkezni kell arról, hogy a kereskedelmi
dokumentumok bizonyos esetekben lefoglalhatók legyenek. (47)
A mezőgazdasági kereskedelem nemzetközi
szerkezetére tekintettel és a belső piac működése céljából szükség
van a tagállamok közötti együttműködés megszervezésére. Emellett szükség
van a harmadik országban székhellyel rendelkező, kifizetésekre jogosult
vagy kifizetéseket teljesítő vállalkozások központosított dokumentációs
rendszerének uniós szinten való létrehozására. (48)
Jóllehet a tagállamok felelőssége vizsgálati
programjaik elfogadása, szükség van arra, hogy e programokról tájékoztassák a
Bizottságot, azért hogy az elláthassa felügyeleti és koordináló szerepét, és
biztosítsa a programok megfelelő kritériumok alapján történő
elfogadását, valamint garantálja, hogy a vizsgálatok olyan ágazatokra és
vállalkozásokra összpontosítsanak, amelyek esetében magas a csalás veszélye. (49)
Alapvető fontosságú, hogy minden tagállamban
legyen egy külön szervezeti egység, amely felel a kereskedelmi dokumentumok e
rendeletben előírt vizsgálatainak nyomon követéséért és összehangolásáért.
E külön szervezeti egységeknek szervezetileg függetlennek kell lenniük a
kifizetés előtti vizsgálatot végző szervezeti egységektől. Az e
vizsgálatok során szerzett információknak szakmai titoktartás tárgyát kell
képezniük. (50)
A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a
mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek
létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK,
1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK
és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, a 73/2009/EK rendelettel
felváltott 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[25] létrehozta azt az elvet, mely
szerint a KAP keretében nyújtott egyes támogatások kedvezményezettjei esetében
a teljes kifizetést a földgazdálkodáshoz, a mezőgazdasági termeléshez és a
mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó szabályoknak való megfeleléshez
kell kötni. Később ez az elv megjelent az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben[26], valamint a mezőgazdasági
piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági
termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet”)[27]
is. Ebben az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetési” rendszerben a tagállamoknak
szankciókat kell kivetniük a KAP keretében nyújtott támogatás egészének vagy
részének csökkentése vagy kizárása révén. (51)
A kölcsönös megfeleltetés rendszere alapvető
előírásokat foglal a KAP-ba a környezetre, az éghajlatváltozásra, a
földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára, a közegészségügyre,
az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozóan. Ez
az összekapcsolás a fenntartható mezőgazdaság megteremtéséhez kíván
hozzájárulni, méghozzá annak tudatosítása révén, hogy a kedvezményezetteknek be
kell tartaniuk az említett alapvető előírásokat. Emellett ahhoz is
hozzá kíván járulni, hogy a környezetre, a közegészségügyre, az
állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó
szakpolitikákkal való nagyobb fokú következetesség kialakítása révén a KAP
jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak. (52)
A kölcsönös megfeleltetés rendszere a KAP szerves
részét képezi, és ezért azt fenn kell tartani. Következetességének
biztosítása, valamint láthatósága érdekében azonban egyszerűsíteni kell
hatályát, amelyet ez idáig jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és
a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások
különálló jegyzékei alkottak. E célból a
követelményeket és az előírásokat egyetlen jegyzékbe kell foglalni, és
azokat területenként és témánként csoportosítani kell.
A tapasztalat arra is rámutatott, hogy a kölcsönös megfeleltetés
alkalmazási körébe tartozó követelmények némelyike nem kellően helytálló a
gazdálkodási tevékenység vagy a mezőgazdasági üzem területe szempontjából,
vagy a kedvezményezettek helyett inkább a tagállami hatóságokat érinti. Ezért indokolt ezt az alkalmazási kört e
tekintetben kiigazítani. Továbbá
rendelkezni kell az állandó gyepterületek 2014. és 2015. során történő
fenntartása érdekében. (53)
A tagállamoknak teljes mértékben végre kell
hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a gazdaságok
szintjén való működőképesség elérése, valamint a mezőgazdasági
termelők között biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében. (54)
A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek
meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[28]
rendelkezései csak akkor lesznek működőképesek a kölcsönös
megfeleltetés keretében, ha azokat valamennyi tagállam teljes mértékben
végrehajtja, méghozzá egyértelmű kötelezettségeket megfogalmazva a
mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan. Az irányelv értelmében a
követelményeket a gazdaságok szintjén legkésőbb 2013. január 1-jétől
kell alkalmazni. (55)
A peszticidek fenntartható használatának elérését
célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i
2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[29] rendelkezései csak akkor
lesznek működőképesek a kölcsönös megfeleltetés keretében, ha azokat
valamennyi tagállam teljes mértékben végrehajtja, méghozzá egyértelmű
kötelezettségeket megfogalmazva a mezőgazdasági termelőkre
vonatkozóan. Az irányelv értelmében a követelményeket
a gazdaságok szintjén fokozatosan, egy ütemtervet követve kell bevezetni, és az
integrált növényvédelmi alapelveket legkésőbb 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni. (56)
A 2000/60/EK irányelv 22. cikke értelmében a
felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni
védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv[30] 2013. december 23-án hatályát
veszti. A felszín alatti vizek védelméhez kapcsolódó kölcsönös megfeleltetési
szabályok fenntartása érdekében, a 2000/60/EK irányelvnek a kölcsönös
megfeleltetés rendszerébe való bevonásáig helyénvaló a kölcsönös megfeleltetés
alkalmazási körét kiigazítani és a 80/68/EGK irányelv 4. és 5. cikkében foglalt
követelményeket felölelő előírást meghatározni a jó mezőgazdasági
és környezeti állapotra vonatkozóan. (57)
A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos
adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami
közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni,
ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni. Az
említett szankcióknak arányosaknak, hatékonyaknak és visszatartó
erejűeknek kell lenniük. Ezek a szankciók nem sérthetik az uniós vagy
nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. A
következetesség érdekében helyénvaló a vonatkozó uniós rendelkezéseket egyetlen
jogi eszköz alá vonni. A(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet V. címében említett
mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
mezőgazdasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által
elvárt erőfeszítések túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest,
amely ezeknek a mezőgazdasági termelőknek a rendszerben tartásával
jár. Egyszerűsítési okokból ezért ezeket a mezőgazdasági
termelőket mentesíteni kell a kölcsönös megfeleltetés és főként annak
ellenőrzési rendszere, illetve a kölcsönös megfeleltetés keretében
alkalmazott szankciók kockázata alól. Az említett mentesség azonban nem
sértheti az ágazati jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek betartására
vonatkozó kötelezettséget, valamint az e jogszabályok keretében végzett
ellenőrzéseknek és szankcióknak való alávetés lehetőségét. (58)
Az 1782/2003/EK rendelet létrehozta a földterület
jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások
keretszabályozását, amelynek keretében a tagállamoknak nemzeti előírásokat
kell alkotniuk, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi
sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő
gazdálkodási rendszerek (földhasználat, vetésforgó, gazdálkodási gyakorlat) és
a gazdaságok szerkezete. A földterületek jó mezőgazdasági és környezeti
állapotára vonatkozó, említett előírások célja a talajerózió
megelőzéséhez, a talaj szervesanyag-tartalmának és szerkezetének
fenntartásához, a környezetmegőrzés minimális szintjének biztosításához,
az élőhelyek károsításának elkerüléséhez, valamint a vízvédelemhez és
-gazdálkodáshoz való hozzájárulás. A kölcsönös megfeleltetési rendszer e
rendelettel létrehozott szélesebb hatályának ezért tartalmaznia kell egy olyan
keretet, amelyen belül a tagállamoknak nemzeti előírásokat kell
elfogadniuk a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozóan. Az
uniós keretszabályozásnak emellett tartalmaznia kell a vízhez, a talajhoz, a
szénkészlethez, a biológiai sokféleséghez és a tájhoz kapcsolódó problémák jobb
kezelésére és a földterület fenntartásának minimális szintjére vonatkozó
szabályokat. (59)
A kedvezményezetteknek pontosan kell tudniuk, mit
kell betartaniuk a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok tekintetében.
Ezért az ezeket a szabályokat alkotó minden követelményt és előírást
teljes körűen, érthetően és magyarázó jelleggel kell a tagállamok
tudomására hozni, amennyiben lehetséges, elektronikus úton. (60)
A kölcsönös megfeleltetés eredményes végrehajtása
érdekében a kedvezményezettek szintjén ellenőrizni kell a kötelezettségek
betartását. Ha egy tagállam úgy határoz, él a lehetőséggel és nem alkalmaz
csökkentést vagy kizárást, amennyiben az érintett összeg 100 EUR-nál
kevesebb, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő
évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan ellenőriznie kell,
hogy megtörtént-e az érintett meg nem felelés orvoslása. (61)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok
között biztosított legyen a harmonikus együttműködés a KAP-kiadások
finanszírozása terén és különösképpen azért, hogy a Bizottság számára
lehetővé váljon a tagállamok pénzgazdálkodásának nyomon követése és az
akkreditált kifizető ügynökségek számláinak elszámolása, a tagállamoknak
gondoskodniuk kell bizonyos információk továbbításáról vagy rendelkezésre állásáról
a Bizottság számára. (62)
A Bizottság részére továbbítandó adatok
összeállítása céljából, továbbá azért, hogy a Bizottság a kiadásokkal
összefüggő számadatokhoz teljes egészében és azonnal, nyomtatott és
elektronikus formában hozzáférjen, meg kell határozni az adatok bemutatására és
továbbítására, ideértve a határidőkre vonatkozó, megfelelő
szabályokat. (63)
Mivel a tagállami ellenőrzési rendszerek és a
megfelelőségi vizsgálat alkalmazása személyes adatokat és üzleti titkokat
érinthet, a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell az ilyen alapon
megszerzett információk bizalmas kezelését. (64)
Az uniós költségvetés hatékony és eredményes
pénzgazdálkodásának, valamint a pártatlan bánásmód mind a tagállamok, mind a
kedvezményezettek szintjén történő betartásának érdekében, meg kell
határozni az euró használatával kapcsolatos szabályokat. (65)
Az euró és a nemzeti valuta közötti átváltási
árfolyam változhat egy adott művelet végrehajtásának ideje alatt. Ezért az
érintett összegekre alkalmazandó árfolyamot azt a tényt figyelembe véve kell
meghatározni, amely által a művelet gazdasági célkitűzése megvalósul.
Az alkalmazott átváltási árfolyamnak a szóban forgó tény bekövetkeztének napján
jegyzett árfolyamnak kell lennie. Szükség van ennek az ügyleti ténynek a
meghatározására, illetve az alkalmazásától való elállásra, bizonyos
kritériumok, különösen az árfolyamváltozások gyorsaságának figyelembevételével.
Ezeket a szabályokat az euró bevezetésével kapcsolatos agromonetáris
intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 15-i 2799/98/EK tanácsi
rendelet[31]
állapítja meg, és azok kiegészítik az 1290/2005/EK rendelet hasonló
rendelkezéseit. Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a
vonatkozó rendelkezéseket egyazon jogi aktusba kell összevonni. Ezért a
2799/98/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. (66)
Egyedi szabályokat kell megállapítani az Unión
belül vagy a világpiacon kialakuló olyan rendkívüli pénzügyi helyzetek
kezelésére, amelyek a KAP keretében kialakított intézkedések hatékony
működésének biztosítása érdekében azonnali cselekvést igényelnek. (67)
Az euróövezeten kívüli tagállamok számára
lehetővé kell tenni, hogy a KAP-pal összefüggő jogszabályokból
eredő kiadásokhoz kapcsolódó kifizetéseket ne a nemzeti valutában, hanem
inkább euróban teljesítsék. Konkrét szabályokra van szükség ahhoz, hogy ez a
lehetőség ne járhasson indokolatlan előnnyel sem a kifizetést
teljesítő, sem a kifizetésre jogosult fél számára. (68)
Minőségének javítása és teljesítményének
bemutatása érdekében a KAP keretébe tartozó minden intézkedést nyomon
követésnek és értékelésnek kell alávetni. Ezzel összefüggésben meg kell
határozni az indikátorok jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez
kapcsolódóan értékelnie kell a KAP hatását. A Bizottságnak létre kell hoznia
egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is
biztosítja, hogy a megfelelő, többek között a tagállamoktól származó
adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ennek során a
Bizottságnak figyelembe kell vennie a lehetséges adatforrások közötti
adatigényeket és szinergiákat. Emellett „Az Európa 2020 stratégia költségvetése
– II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai Parlamentnek,
a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának címzett bizottsági közlemény azt is kimondta, hogy a
különböző szakpolitikákból származó hozzájárulások révén legalább
20 %-ra kell emelni az uniós költségvetés egészében az éghajlatváltozáshoz
kapcsolódó kiadásokat. Ezért a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy
értékelni tudja a KAP keretében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó
célkitűzésekre nyújtott uniós támogatás hatását. (69)
A személyes adatok feldolgozása tekintetében
alkalmazni kell az egyének védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására
vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen a személyes adatok feldolgozása
vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról
szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[32] és a személyes adatok
közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében
az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló,
2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[33]. (70)
Az Európai Unió Bírósága a C-92/09. és C-93/09. sz.
egyesített ügyekben[34]
hozott ítéletében érvénytelennek nyilvánította az 1290/2005/EK rendelet azon
rendelkezéseit, amelyek előírják a tagállamok számára, hogy információkat
tegyenek közzé az európai mezőgazdasági alapokból támogatásban
részesülő természetes személyekre vonatkozóan. Mivel a természetes
személyek érdeke személyes adataik védelme, továbbá az 1290/2005/EK tanácsi
rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) származó pénzeszközök
kedvezményezettjeire vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalának
tekintetében történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról
szóló 259/2008/EK bizottsági rendeletben[35]
az alapokból támogatásban részesülő kedvezményezettekre vonatkozóan
előírt közzétételi kötelezettség alapjául szolgáló különböző
célkitűzések összehangolása céljából az említett rendelet módosításra
került, hogy egyértelmű legyen, ez a kötelezettség természetes személyek
esetében nem alkalmazandó. A Bíróság által megfogalmazott kifogásokat
figyelembe vevő új szabályokat az európai parlamenti és tanácsi elfogadást
megelőzően mélyreható elemzésnek és értékelésnek kell alávetni annak
érdekében, hogy a legmegfelelőbb módon lehessen összhangba hozni a
kedvezményezettek személyes adatainak védelmére vonatkozó jogot az átláthatóság
szükségességével. Az említett elemzés és értékelés elkészültéig az európai
mezőgazdasági alapok kedvezményezettjeire vonatkozó információk
közzétételét szabályozó jelenlegi rendelkezéseket fenn kell tartani. (71)
E rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel
kell felruházni. Ezt a hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és
általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[36]
megfelelően kell gyakorolni. (72)
Egyes végrehajtási aktusok elfogadásakor a
tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. Az összegek Bizottság általi
kiszámítását magában foglaló végrehajtási aktusok esetében a tanácsadó
bizottsági eljárás lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy teljes
körűen feleljen a költségvetés irányításáért, és fokozott hatékonyságra,
kiszámíthatóságra és gyorsaságra irányul, figyelembe véve a határidőket és
a költségvetési eljárásokat. A tagállamok részére teljesített kifizetések és a
számlaelszámolási eljárás működésének körébe tartozó végrehajtási aktusok
esetében a tanácsadó bizottsági eljárás lehetővé teszi a Bizottság
számára, hogy teljes körűen feleljen a költségvetés irányításáért és a
tagállami kifizető ügynökségek éves elszámolásainak ellenőrzéséért,
amelynek célja az elszámolások elfogadása, vagy amennyiben a kiadások
teljesítése nem az uniós szabályok betartásával történt, a kapcsolódó kiadások
uniós finanszírozásból való kizárása. Egyéb esetekben a vizsgálóbizottsági
eljárást kell alkalmazni a végrehajtási aktusok elfogadására. (73)
A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni egyes
adminisztratív és irányítási feladatok végrehajtására, különösen az
EMGA-kiadások tekintetében rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapítására
vonatkozóan. E felhatalmazások esetében el kell tekinteni a 182/2011/EU
rendelet alkalmazásától. (74)
Az e rendelettel hatályon kívül helyezett rendeletek
rendelkezéseiről az e rendelet rendelkezéseire való áttérés gyakorlati és
egyedi nehézségekkel járhat. E lehetséges problémák kezelése érdekében
lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy meghozza a szükséges és
kellőképpen indokolt intézkedéseket. (75)
Mivel az e rendelet alapján finanszírozott
vidékfejlesztési programok programozási időszaka 2014. január 1-jén
kezdődik, ezt a rendeletet ettől az időponttól kell alkalmazni.
Egyes, különösen az alapok pénzügyi irányítását meghatározó rendelkezéseket
azonban a pénzügyi év kezdetének megfelelő korábbi időponttól kezdve
kell alkalmazni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: TARTALOMJEGYZÉK INDOKOLÁS............................................................................................................................. 2 1........... A JAVASLAT HÁTTERE............................................................................................. 2 2........... AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT 4 3........... A JAVASLAT JOGI ELEMEI....................................................................................... 7 4........... KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK.................................................................................... 8 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a
közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről.................................................................................................................... 10 I. CÍM HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK....................................................... 29 II. CÍM A MEZŐGAZDASÁGI ALAPOKRA VONATKOZÓ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 30 I. fejezet Mezőgazdasági alapok.................................................................................................. 30 II. fejezet Kifizető ügynökségek és más
szervek........................................................................... 32 III. CÍM MEZŐGAZDASÁGI TANÁCSADÓ RENDSZER..................................................... 36 IV. CÍM AZ ALAPOK PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA................................................................. 38 I. fejezet EMGA......................................................................................................................... 38 1. szakasz A kiadások finanszírozása........................................................................................... 38 2. szakasz Költségvetési fegyelem............................................................................................... 41 II. fejezet EMVA........................................................................................................................ 44 1. szakasz Az EMVA-ra vonatkozó általános
rendelkezések........................................................ 44 2. szakasz Vidékfejlesztési programok
finanszírozása................................................................... 44 3. szakasz Pénzügyi hozzájárulás a
vidékfejlesztési programokhoz................................................ 45 4. szakasz Az innovatív helyi együttműködésre
odaítélt díj finaszírozása........................................ 48 III. fejezet Közös rendelkezések................................................................................................. 49 IV. fejezet Számlaelszámolás....................................................................................................... 55 I. szakasz Általános rendelkezések.............................................................................................. 55 II. szakasz Elszámolás................................................................................................................. 57 III. szakasz Szabálytalanságok.................................................................................................... 59 V. CÍM ELLENŐRZÉSI RENDSZEREK ÉS SZANKCIÓK.................................................... 62 I. fejezet Általános szabályok...................................................................................................... 62 II. fejezet Integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer..................................................................... 68 III. fejezet Az ügyletek vizsgálata................................................................................................. 74 IV. fejezet Az ellenőrzésekre vonatkozó
egyéb rendelkezések...................................................... 80 VI. CÍM KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉS........................................................................... 82 I. fejezet Hatály........................................................................................................................... 82 II. fejezet A kölcsönös megfeleltetéssel
összefüggő ellenőrzési rendszerek és szankciók................ 84 VII. CÍM KÖZÖS RENDELKEZÉSEK.................................................................................... 88 I. fejezet Kommunikáció............................................................................................................. 88 II. FEJEZET Az euró használata.................................................................................................. 90 III. FEJEZET Jelentéstétel és értékelés........................................................................................ 92 VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK...................................................................................... 94 I. MELLÉKLET......................................................................................................................... 96 II. MELLÉKLET........................................................................................................................ 99 III. MELLÉKLET.................................................................................................................... 102 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS..................................................................................................... 107 I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 1. cikk
Hatály Ez a rendelet
megállapítja az alábbiakra vonatkozó szabályokat: a) a közös agrárpolitika keretében felmerülő kiadások finanszírozása,
beleértve a vidékfejlesztésre vonatkozó kiadásokat; b) a mezőgazdasági tanácsadó
rendszer; c) a tagállamok által létrehozandó
irányítási és ellenőrzési rendszerek; d) a kölcsönös megfeleltetés rendszere; e) számlaelszámolás. 2. cikk
A rendeletben használt
fogalmak (1) Amennyiben
e rendelet másképpen nem rendelkezik, e rendelet alkalmazásában a
„mezőgazdasági termelő”, a „mezőgazdasági tevékenység”, a
„mezőgazdasági terület” és a „mezőgazdasági üzem” tekintetében a(z)
xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások
irányadók. E rendelet alkalmazásában a „közvetlen
kifizetések” tekintetében a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 1. cikkében
megállapított fogalommeghatározás irányadó. (2) Az e rendelet által
a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet, a(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet és a(z)
xxx/xxx/EU [RD] rendelet tekintetében alkalmazott vis maior és
rendkívüli körülmények elismerése különösen az alábbi esetekben lehetséges: a) a kedvezményezett halála; b) a kedvezményezett tartós
munkaképtelensége; c) a mezőgazdasági üzemet lényegesen
sújtó, súlyos természeti csapás; d) a mezőgazdasági üzem részét
képező, állattartásra szolgáló építmények véletlenszerű
megsemmisülése; e) a kedvezményezett állatállományának egy
részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség; f) a mezőgazdasági üzem jelentős
részének kisajátítása, amennyiben ez a kérelem benyújtásának időpontjában
nem volt előrelátható. II. CÍM
A MEZŐGAZDASÁGI ALAPOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. fejezet
Mezőgazdasági alapok 3. cikk
A mezőgazdasági kiadásokat finanszírozó alapok (1) A Szerződés által a
közös agrárpolitikára vonatkozóan meghatározott célkitűzések teljesítése
érdekében az e szakpolitika körébe tartozó különböző intézkedések
finanszírozása, beleértve a vidékfejlesztését is, a következő alapokon
keresztül történik: a) az Európai Mezőgazdasági
Garanciaalap (a továbbiakban: EMGA); b) az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA). (2) Az EMGA és az EMVA az Európai
Unió általános költségvetésének részét képezik. 4. cikk
EMGA-kiadások (1) Az EMGA végrehajtása a
tagállamok és az Unió között fennálló megosztott irányítás mellett történik, és
az alap az uniós jogszabályokkal összhangban lévő, alábbi kiadásokat
finanszírozza: a) a mezőgazdasági piacokat szabályozó
vagy támogató intézkedések; b) a közös agrárpolitika keretében a
mezőgazdasági termelők részére teljesített közvetlen kifizetések; c) az Unió pénzügyi hozzájárulása mezőgazdasági termékekre vonatkozó
tájékoztatási és promóciós intézkedésekhez az Unió belső piacán és
harmadik országokban, amely intézkedéseket a tagállamok az 5. cikkben említett
programoktól eltérő, a Bizottság által elfogadott programok alapján
hajtanak végre; d) az Unió pénzügyi hozzájárulása a(z)
xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet 21. cikkében említett uniós
iskolagyümölcs-programhoz, illetve a 155. cikkében említett, az
állatbetegségekhez és a fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó
intézkedésekhez. (2) Az EMGA közvetlen módon és az
uniós jogszabályokkal összhangban finanszírozza a következő kiadásokat: a) közvetlenül
a Bizottság által vagy nemzetközi szervezetek bevonásával végzett, a
mezőgazdasági termékek promóciójára irányuló tevékenységek; b) az uniós jogszabályokkal összhangban megállapított, a
mezőgazdaságban a genetikai erőforrások megőrzésére,
feltérképezésére, összegyűjtésére és hasznosítására irányuló intézkedések; c) mezőgazdasági számviteli információs
rendszerek kialakítása és fenntartása; d) mezőgazdasági felmérési rendszerek,
beleértve a mezőgazdasági üzemek szerkezetére irányuló felméréseket. 5. cikk
EMVA-kiadások Az EMVA végrehajtása a tagállamok és az Unió
között fennálló megosztott irányítás mellett történik, és az alap uniós
pénzügyi hozzájárulást biztosít a vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó uniós
jogszabályokkal összhangban végrehajtott vidékfejlesztési programokhoz,
valamint a(z) RD/xxx/EU rendelet III. címének IV. fejezetében említett, az
innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjjal összefüggő
kiadásokhoz kapcsolódóan. 6. cikk
Egyéb kiadások, beleértve a
technikai segítségnyújtást Mind az EMGA, mind az EMVA közvetlen módon
finanszírozhatja a Bizottság kezdeményezésére és/vagy nevében, a közös
agrárpolitika végrehajtásához szükséges előkészítési, monitoring,
adminisztratív és technikai segítségnyújtási, értékelési, audit, valamint
ellenőrzési intézkedéseket. Ezek
az intézkedések különösen az alábbiakat foglalják magukba: a) a közös agrárpolitika elemzéséhez, irányításához, nyomon
követéséhez, információcseréjéhez és végrehajtásához, továbbá az
ellenőrzési rendszerek megvalósításához, valamint a technikai és
adminisztratív segítségnyújtáshoz szükséges intézkedések; b) az
ellenőrzésekhez szükséges műholdas felvételek Bizottság általi
beszerzése a 21. cikkel összhangban; c) a Bizottság
által távérzékelési alkalmazások révén végrehajtott intézkedések a
mezőgazdasági erőforrásoknak a 22. cikkel összhangban történő
nyomon követése céljából; d) a közös agrárpolitika finanszírozására használt alapok
pénzügyi irányításának információs, összekapcsolási, monitoring- és
ellenőrzési módszerek és technikai eszközök fenntartásához és
fejlesztéséhez szükséges intézkedések; e) a közös
agrárpolitikával kapcsolatos tájékoztatás a 47. cikkel összhangban; f) a közös
agrárpolitikáról szóló tanulmányok, valamint az EMGA és az EMVA által
finanszírozott intézkedések értékelése, beleértve az értékelési módszerek
tökéletesítését és a gyakorlatra vonatkozó információk cseréjét; g) adott esetben
az 58/2003/EK tanácsi rendeletnek[37]
megfelelően létrehozott, a közös agrárpolitikával összefüggésben eljáró
végrehajtó hivatalok; h) a
vidékfejlesztés keretében megvalósuló információterjesztésre, tudatosításra,
uniós szintű együttműködés és tapasztalatcsere ösztönzésére irányuló
intézkedések, beleértve az érintett felek hálózatba történő összefogását; i) az uniós minőségpolitikák
keretébe tartozó logók kidolgozásával, bejegyzésével és védelmével, valamint a
kapcsolódó szellemi tulajdonjogok védelmével, illetve a szükséges információs
technológiai (IT) fejlesztésekkel összefüggő intézkedések. II. fejezet
Kifizető ügynökségek és más szervek 7. cikk
A kifizető ügynökségek
és a koordináló szervek akkreditálása és akkreditációjuk visszavonása (1) A kifizető ügynökségek a
tagállamok olyan külön erre a célra szánt szervezeti egységei vagy szervei,
amelyek felelnek a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett
kiadásokkal való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért. A kifizetések kivételével e feladatok végrehajtása
átruházható. (2) A
tagállamok olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditálnak
kifizető ügynökségként, amelyek megfelelnek a Bizottság által a 8. cikk a)
pontja értelmében meghatározandó akkreditációs feltételeknek. Minden tagállam – alkotmányos rendelkezéseinek
figyelembevételével – tagállamonként, vagy adott esetben régiónként egyre
korlátozza akkreditált kifizető ügynökségei számát. Azonban amennyiben a
kifizető ügynökségek kialakítása regionális szinten történik, a tagállamok
emellett nemzeti szinten is akkreditálnak egy kifizető ügynökséget a
jellegüknél fogva nemzeti szinten irányítandó támogatási rendszerek számára. (3) Az érintett pénzügyi évet követő év [február 1-jéig] az
akkreditált kifizető ügynökségért felelős személy összeállítja a
következőket: a) az akkreditált kifizető ügynökségre
bízott feladatok végrehajtása során teljesített kiadásokra vonatkozó éves
elszámolások, kiegészítve az 53. cikk értelmében történő elszámoláshoz
szükséges információkkal; b) vezetői megbízhatósági nyilatkozat a
számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint a belső
ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére és a mögöttes
ügyletek jogszerűségére és szabályosságára, továbbá a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás elvének betartására vonatkozóan; c) az elvégzett és rendelkezésre álló összes
audit és ellenőrzés eredményeinek összefoglalója, kiegészítve a rendszeres
és ismétlődő hiányosságok elemzésével és a meghozott vagy tervezett
korrekciós intézkedésekkel. (4) Amennyiben
a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, kijelöl egy
szervet (a továbbiakban: koordináló szerv), amely a következő feladatok
ellátásáért felelős: a) a Bizottság számára rendelkezésre
bocsátandó információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő
megküldése; b) összefoglaló jelentés készítése, amely
nemzeti szintű áttekintést nyújt a (3) bekezdés b) pontja szerinti minden
vezetői megbízhatósági nyilatkozatról, valamint az azokról kiadott, a 9.
cikkben említett auditvéleményekről; c) helyreigazító intézkedések megtételének
biztosítása bármilyen általános jellegű hiányosság esetében, valamint a
Bizottság tájékoztatása azok nyomon követéséről; d) az uniós szabályok összehangolt
alkalmazásának ösztönzése és biztosítása. A tagállamok a koordináló szervet egyedi
akkreditálásnak vetik alá az első albekezdés a) pontjában említett
pénzügyi információ feldolgozása tekintetében. (5) Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség nem teljesít egy
vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs feltételt, a tagállamnak
vissza kell vonnia az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség a
probléma súlyosságának arányában megállapított határidőn belül meg nem
teszi a szükséges változtatásokat. (6) A
kifizető ügynökségek irányítják a felelősségi körükbe tartozó állami
intervencióhoz kapcsolódó műveleteket és biztosítják azok
ellenőrzését, továbbá maguknál tartják az általános felelősséget e
téren. 8. cikk
Bizottsági hatáskörök (1) A 7.
cikkben megállapított rendszer megfelelő működésének biztosítása
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre
vonatkozóan: a) a kifizető ügynökségek
akkreditálásának a belső környezetre, az ellenőrzési tevékenységekre,
a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a nyomon követésre vonatkozó
minimumfeltételei, továbbá az akkreditáció megadásához és visszavonásához
kapcsolódó eljárás szabályai; b) a kifizető ügynökségek
akkreditációjának felülvizsgálati eljárására és felügyeletére vonatkozó
szabályok; c) a koordináló szervek akkreditálásának
minimumfeltételei, valamint az akkreditáció megadásához és visszavonásához
kapcsolódó eljárás szabályai. (2) A
Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határoz meg a következők
vonatkozásában: a) a kifizető ügynökségek állami
intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint irányítási és
ellenőrzési feladataik tartalma; b) a koordináló szerv működése és az
információk Bizottság felé történő bejelentése a 7. cikk (4) bekezdésével
összhangban. Az első albekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. 9. cikk
Tanúsító szervek (1) A tanúsító szerv a
tagállam által kijelölt köz- vagy magánjogi auditáló szerv, amely véleményt ad
a kifizető ügynökség éves számláinak teljességére, pontosságára és
valódiságára, valamint belső ellenőrzési rendszerének megfelelő
működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
vonatkozó vezetői megbízhatósági nyilatkozatról, továbbá a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás elvének betartásáról. A tanúsító szervnek szervezetileg az érintett
kifizető ügynökségtől és az ügynökséget akkreditáló hatóságtól
függetlenül kell működnie. (2) A
Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határoz meg a tanúsító szervek
státusza, az általuk elvégzendő konkrét feladatok, többek között az
ellenőrzések, valamint az ezek a szervek által kiállítandó igazolások és
elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok
vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 10. cikk
A kifizető ügynökségek
által végrehajtott kifizetések elfogadhatósága A 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben
említett kiadások csak abban az esetben képezhetik uniós finanszírozás tárgyát,
ha azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel. 11. cikk
Teljes körű kifizetés a
kedvezményezetteknek Amennyiben az uniós jogszabályok kifejezetten
másként nem rendelkeznek, az e rendelet alapján nyújtott finanszírozáshoz
kapcsolódó kifizetéseket teljes körűen a kedvezményezettek rendelkezésére
kell bocsátani. III. CÍM
MEZŐGAZDASÁGI TANÁCSADÓ RENDSZER 12. cikk
Alapelv és hatály (1) A tagállamok létrehoznak egy
rendszert, amelynek keretében tanácsadást nyújtanak a kedvezményezetteknek a
földgazdálkodással és a gazdaságban folytatott gazdálkodással kapcsolatban (a
továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadó rendszer), és amelynek
működtetését egy vagy több kijelölt szerv látja el. A kijelölt szervek
egyaránt lehetnek köz- és magánjogi szervek. (2) A mezőgazdasági
tanácsadó rendszer kitér legalább az alábbiakra: a) a jogszabályban foglalt gazdálkodási
követelmények és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára
vonatkozó előírások a VI. cím I. fejezete szerint; b) az éghajlat és a környezet szempontjából
előnyös mezőgazdasági gyakorlatok a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet III.
címének 2. fejezete szerint, valamint a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikke
(1) bekezdésének c) pontja szerinti mezőgazdasági terület fenntartása; c) az éghajlatváltozás mérséklésével és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a
vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval
kapcsolatos követelmények és tevékenységek, legalább az e rendelet I.
mellékletében foglaltak szerint; d) a tagállamok meghatározása szerinti kis
mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése
és legalább a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet V. címében említett
mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
gazdaságok. (3) A mezőgazdasági tanácsadó
rendszer emellett kitérhet különösen az alábbiakra: a) a (2) bekezdés d) pontjában
említettektől eltérő mezőgazdasági üzemek gazdasági
tevékenységének fenntartható fejlődése; b) a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikke
(3) bekezdésében és 30. cikke (2) bekezdésében említett, a nemzeti jogszabályok
által megállapított minimumkövetelmények. 13. cikk
A mezőgazdasági
tanácsadó rendszerhez kapcsolódó egyedi követelmények (1) A tagállamok biztosítják,
hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben közreműködő
tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres képzésben
részesüljenek. (2) A tagállamok gondoskodnak a
tanácsadás és az ellenőrzés elkülönítéséről. Ezzel összefüggésben és
a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó nemzeti jogszabályok
sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a 12. cikkben említett kijelölt
szervek ne hozzák a tanácsadói tevékenységük során megszerzett személyes vagy
egyedi információkat és adatokat az érintett mezőgazdasági üzemet
vezető kedvezményezetten kívül más személy tudomására, a tevékenységük
során feltárt olyan szabálytalanságok vagy jogsértések esetének kivételével,
amelyeket uniós vagy nemzeti jogszabályban megállapított kötelezettségük
jelenteni a megfelelő hatóságnak, különösen bűncselekmény esetén. (3) Az illetékes tagállami
hatóság, adott esetben elektronikus úton, ellátja a kedvezményezettet a
kijelölt hatóságok megfelelő jegyzékével. 14. cikk
Hozzáférés a
mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez A kedvezményezettek – függetlenül attól, hogy
támogatásban részesülnek-e a közös agrárpolitika, illetve a vidékfejlesztés
keretében – önkéntes alapon használhatják a mezőgazdasági tanácsadó
rendszert. A tagállamok azonban objektív kritériumok
alapján meghatározhatják a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek
elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való
hozzáférés terén. A tagállamok azonban gondoskodnak arról is, hogy
elsőbbséget élvezzenek azok a mezőgazdasági termelők, amelyek a
legkevésbé férnek hozzá egyéb, a mezőgazdasági tanácsadó rendszeren kívüli
tanácsadási szolgáltatáshoz. A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek
biztosítania kell, hogy a kedvezményezettek mezőgazdasági üzemük sajátos
helyzetére alkalmazható tanácsadásban részesülhessenek. 15. cikk
Bizottsági hatáskörök (1) A mezőgazdasági
tanácsadó rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett rendszer teljes
körű működőképessé tételére irányuló rendelkezésekre
vonatkozóan. Ezek a rendelkezések kitérhetnek többek között a
mezőgazdasági termelőkre vonatkozó hozzáférési feltételekre. (2) A Bizottság végrehajtási
aktusok révén szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer
egységes végrehajtása céljából. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. IV. CÍM
AZ ALAPOK PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA I. fejezet
EMGA 1. szakasz
A kiadások finanszírozása 16. cikk
Költségvetési felső határ (1) Az EMGA-kiadások éves felső határát a(z) xxx/xxx/EU [MFF]
rendeletben e célra megállapított maximális összegek képezik. (2) Abban az esetben, ha az uniós
jogszabályok az (1) bekezdésben említett összeget csökkentő
összegekről rendelkeznek, a Bizottság az érintett jogszabályban említett
adatok alapján, végrehajtási aktusok révén megállapítja az EMGA-kiadásokra
rendelkezésre álló nettó egyenleget. 17. cikk
Havi kifizetések (1) A Bizottság a 4. cikk (1) bekezdésében említett kiadások finanszírozásához
szükséges előirányzatokat havi kifizetések formájában bocsátja a
tagállamok rendelkezésére, a referencia-időszakban az akkreditált
kifizető ügynökségeknél felmerült kiadások alapján. (2) Amíg a Bizottság a havi kifizetéseket átutalja, a kiadások fedezéséhez
szükséges forrásokat a tagállamok mozgósítják az akkreditált kifizető
ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. 18. cikk
A havi kifizetésekre vonatkozó eljárás (1) A havi kifizetéseket a Bizottság az
akkreditált kifizető ügynökségeknél a referencia-hónapban felmerült
kiadások tekintetében teljesíti, az 53. és az 54. cikkben említett végrehajtási
aktusok sérelme nélkül. (2) A havi kifizetéseket a
tagállamok részére legkésőbb a felmerült kiadások szerinti hónapot
követő második hónap harmadik munkanapján kell teljesíteni. A tagállamoknál október 1. és 15. között felmerült
kiadásokat októberben felmerült kiadásoknak kell tekinteni. Az október 16. és
31. között felmerült kiadásokat novemberben felmerült kiadásoknak kell
tekinteni. (3) A Bizottság a tagállamoktól
származó kiadásigazoló nyilatkozatok és a 102. cikk (1) bekezdésével
összhangban benyújtott információk alapján, végrehajtási aktusok révén
meghatározza az általa teljesítendő havi kifizetéseket, figyelembe véve a
43. cikk értelmében alkalmazott csökkentéseket és felfüggesztéseket, továbbá
minden más korrekciót. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusok révén dönthet kiegészítő kifizetésekről és levonásokról.
Erről a 112. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot következő
ülésén tájékoztatni kell. 19. cikk
Adminisztratív és személyzeti
költségek A tagállamok és az EMGA-ból nyújtott támogatás
kedvezményezettjei által viselt adminisztratív és személyzeti költségeket az
alap nem téríti meg. 20. cikk
Az állami intervencióhoz
kapcsolódó kiadások (1) Amennyiben a piacok közös
szervezése keretében nincs egységekre lebontott összeg megállapítva az állami
intervenció vonatkozásában, az EMGA az érintett intézkedést az Unió egészében
egységes átalányösszegek alapján finanszírozza, különösen a tagállamok termékek
felvásárlására fordított forrásait, a raktározásból származó árukezelési
műveleteket és adott esetben az intervenciós termékek feldolgozását. (2) Az állami intervenciós
kiadások EMGA általi finanszírozásának biztosítása érdekében a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a) az uniós finanszírozásra jogosult
intézkedések típusa és a visszatérítés feltételei; b) a jogosultság feltételei, valamint a
kiszámítás módja a kifizető ügynökségek által tett tényleges
megállapítások vagy a Bizottság által rögzített átalányösszegek alapján,
illetőleg az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
átalányösszegek vagy nem átalányjellegű összegek alapján. (3) Az (1) bekezdésben említett
összegeket a Bizottság végrehajtási aktusok útján határozza meg. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 21. cikk
Műholdas felvételek
beszerzése A Bizottság és a tagállamok megállapodnak az
ellenőrzésekhez szükséges műholdas felvételek jegyzékéről az
egyes tagállamok által készített előírásokkal összhangban. A Bizottság ezeket a műholdas
felvételeket térítésmentesen az ellenőrző szervek vagy az e szervek
által a képviseletükkel megbízott szolgáltatók rendelkezésére bocsátja. A Bizottság marad a felvételek tulajdonosa,
amelyek a munka befejezése után visszakerülnek a Bizottsághoz. A Bizottság
rendelkezhet a mezőgazdasági területek távérzékelés útján történő
ellenőrzése során alkalmazott eljárások és munkamódszerek
tökéletesítéséről is. 22. cikk
A mezőgazdasági erőforrások nyomon követése A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott
intézkedések célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az uniós
mezőgazdasági piacok globális összefüggésben történő irányítását, a
mezőgazdasági földterület és a termés állapotának agroökonómiai nyomon
követését és ezáltal – különösen a terméshozamra és a mezőgazdasági
termelésre vonatkozó becslések készítését, az ezekhez a becslésekhez való
hozzáférés nemzetközi környezetben – például az ENSZ szervezetei vagy más
nemzetközi ügynökségek által koordinált kezdeményezések keretében – való
megosztását, valamint a világpiacok átláthatóságához való hozzájárulást és az
agrometeorológiai rendszer technológiai nyomon követését. A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott
intézkedések a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez
szükséges adatok – köztük a műholdas és meteorológiai adatok –
gyűjtésére, illetve beszerzésére, téradat-infrastruktúra és honlap
létrehozására, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó, meghatározott
tanulmányok készítésére, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai
modellek aktualizálására vonatkoznak. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a
tagállami laboratóriumokkal és szervekkel együttműködésben kell
megvalósítani. 23. cikk
Végrehajtási hatáskörök A Bizottság végrehajtási aktusok révén
szabályokat fogadhat el a 6. cikk b) és c) pontja értelmében történő
finanszírozáshoz, a 21. és a 22. cikkben említett intézkedéseknek a kijelölt
célkitűzések érdekében történő végrehajtására vonatkozó eljáráshoz, a
beszerzést szabályozó kerethez, a műholdas felvételek és meteorológiai
adatok beszerzéséhez, tökéletesítéséhez és használatához, valamint az
alkalmazandó határidőkhöz kapcsolódóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően kell elfogadni. 2. szakasz
Költségvetési fegyelem 24. cikk
A felső határ betartása (1) A
költségvetési eljárás és a költségvetés végrehajtása során az EMGA-kiadásokhoz
kapcsolódó előirányzatoknak mindvégig a 16. cikkben említett összeg alatt
kell maradniuk. A Bizottság által
javasolt és az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács, illetőleg a
Bizottság által elfogadott, az EMGA költségvetését érintő minden jogi
eszköznek tiszteletben kell tartania a 16. cikkben említett összeget. (2) Amennyiben az uniós jogszabályok a
mezőgazdasági kiadások pénzügyi felső határát euróban állapítják meg
egy tagállam számára, úgy e kiadások az euróban meghatározott e felső
határ mértékéig kerülnek visszatérítésre, azokkal a kiigazításokkal, amelyek a
43. cikk alkalmazása esetén válnak szükségessé. (3) A(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet
7. cikkében említett, a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső
határokat az e rendelet 25. cikkében meghatározott kiigazításokkal korrigálva,
euróban megadott pénzügyi felső határoknak kell tekinteni. 25. cikk
Pénzügyi fegyelem (1) A(z) xxx/xxx/EU [MFF]
rendeletben a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések
finanszírozása tekintetében meghatározott éves felső határok betartásának
biztosítása érdekében kiigazítási arányt kell meghatározni a közvetlen
kifizetésekre, amennyiben az adott közbenső határ alá tartozó
intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy
adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső határok túllépése várható. (2) A Tanács, a Bizottság
legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára,
amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazítást alkalmazni kell, meghatározza
ezt a kiigazítást, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig. (3) Amennyiben
egy adott évben június 30-ig nem kerül sor a kiigazítási arány megállapítására,
a Bizottság végrehajtási aktus révén azt meghatározza, és erről a Tanácsot
haladéktalanul tájékoztatja. Ezt a végrehajtási aktust a 112. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. (4) A Tanács a rendelkezésre álló új
információk alapján, a Bizottság javaslatára december 1-jéig módosíthatja a
közvetlen kifizetéseknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban meghatározott
kiigazítási arányát. (5) A Bizottság végrehajtási
aktus útján elfogadhatja az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában
említett kiadások finanszírozása érdekében a(z) FR/xxx/EU rendelet [149. cikkének
(3) bekezdésével] összhangban átvitt előirányzatokra alkalmazandó
feltételeket és részletes szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112.
cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően
kell elfogadni. (6) E cikk alkalmazása előtt
először figyelembe kell venni az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság közötti, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről
és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás
14. pontjában említett, mezőgazdasági válságokra képzett tartalék számára
a költségvetési hatóság által engedélyezett összeget. 26. cikk
Költségvetési eljárási rend (1) A
Bizottság az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet benyújtásával
egyidejűleg az n−1., az n. és az n+1. pénzügyi évre vonatkozó
előrejelzéseit is benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (2) Amennyiben
az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet kidolgozásakor fennáll
annak a kockázata, hogy az n. pénzügyi évre vonatkozó, a 16. cikkben említett
összeg túllépésre kerül, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és
a Tanácsnak, illetőleg a Tanácsnak az említett összeg betartása érdekében
szükséges intézkedésekre. (3) Ha a
Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy fennáll a 16. cikkben említett összeg
túllépésének kockázata, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek
orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett
összeg betartására irányuló intézkedésekre tesz javaslatot. Ezeket az
intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács,
illetőleg a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai
Parlament és a Tanács fogadja el. (4) Amennyiben az n. pénzügyi év végén a
tagállamok visszatérítési igényei meghaladják vagy feltehetően meg fogják
haladni a 16. cikkben említett összeget, a Bizottság: a) ezeket az igényeket a tagállamok által
benyújtott igények arányában és a rendelkezésre álló költségvetés alapján veszi
figyelembe, illetve végrehajtási aktusok révén ideiglenesen meghatározza az
érintett hónapra vonatkozó kifizetések összegét; b) legkésőbb a következő év
február 28-ig minden tagállamra vonatkozóan meghatározza az előző
pénzügyi évre szóló uniós finanszírozás tekintetében fennálló helyzetet; c) végrehajtási aktus révén meghatározza az
uniós finanszírozás teljes összegét tagállamonkénti bontásban, egységes uniós
finanszírozási arány alapulvételével, a havi kifizetések céljára rendelkezésre
álló költségvetési keret erejéig; d) legkésőbb az n+1. év márciusára
vonatkozó havi kifizetések teljesítése alkalmával gondoskodik a tagállamoknak
nyújtandó esetleges kompenzációkról. Az első albekezdés a) és c) pontjában
meghatározott végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2) bekezdésében említett
tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. 27.cikk
Korai előrejelző
rendszer A 16. cikkben
említett költségvetési felső határ betartása érdekében a Bizottság az
EMGA-kiadásokkal összefüggésben havi korai előrejelző és
monitoringrendszert működtet. Ezért a Bizottság
minden pénzügyi év kezdetét megelőzően meghatározza a havi kiadások
kereteit, amelyek adott esetben a három megelőző év átlagos havi
kiadásain alapulnak. A Bizottság
időszakos jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára,
amelyben megvizsgálja a felmerült kiadásoknak a meghatározott keretekhez
viszonyított alakulását és felbecsüli a folyó pénzügyi év során várható
végrehajtást. 28. cikk
Referencia-árfolyamok (1) A
Bizottság a költségvetési tervezet vagy a költségvetési tervezethez benyújtott,
mezőgazdasági kiadásokat érintő módosítási indítvány elfogadásakor az
EMGA költségvetési irányszámai céljára az euró és az USA-dollár közötti, az
abban az utolsó negyedévben a piacon megfigyelt átlagárfolyamot alkalmazza,
amely a költségvetési dokumentum Bizottság általi elfogadását
megelőzően legalább húsz nappal korábban ér véget. (2) A
Bizottság költségvetésmódosítás- és pótköltségvetés-tervezet, illetőleg
ahhoz benyújtott módosító indítvány elfogadásakor, amennyiben ezek a
dokumentumok a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett intézkedésekhez
kapcsolódó előirányzatokat érintenek, az alábbiakat alkalmazza: a) egyrészt, az euró és az USA-dollár
közötti, az előző pénzügyi év augusztus 1-jétől azon utolsó
negyedév végéig a piacon ténylegesen megfigyelt átlagárfolyamot, amely a
költségvetési dokumentum Bizottság általi elfogadását megelőzően
legalább húsz nappal korábban, de legkésőbb a folyó pénzügyi év július
31-én ér véget; és b) másrészt, a pénzügyi év hátralévő
részére szóló előrejelzésként a költségvetési dokumentum Bizottság általi
elfogadását megelőzően legalább húsz nappal korábban véget érő
utolsó negyedév során ténylegesen megfigyelt átlagárfolyamot. II. fejezet
EMVA 1. szakasz
Az EMVA-ra vonatkozó általános rendelkezések 29. cikk
A kettős finanszírozás
tilalma A(z) RD/xxx/EU rendelet 30. cikke (2)
bekezdése szerinti, támogatásra való jogosultság sérelme nélkül az EMVA
keretében finanszírozott kiadások az Unió költségvetéséből semmilyen más
finanszírozásban nem részesülhetnek. 30. cikk
A kifizetésekre vonatkozó közös rendelkezések (1) A(z) CR/xxx/EU rendelet 67.
cikke (1) bekezdésével összhangban az 5. cikkben említett EMVA-hozzájárulás
Bizottság általi kifizetései nem haladhatják meg a költségvetési
kötelezettségvállalásokat. A kifizetéseket a legkorábban megnyílt
kötelezettségvállaláshoz kell rendelni. (2) A(z)
FR/xxx/EU rendelet [81]. cikke alkalmazandó. 2. szakasz
Vidékfejlesztési programok finanszírozása 31. cikk
Az EMVA-ból nyújtott pénzügyi
hozzájárulás Meg kell határozni az egyes programok esetében
a vidékfejlesztési programokra fordított kiadásokhoz az EMVA-ból nyújtott
pénzügyi hozzájárulást, a vidékfejlesztés EMVA általi támogatására vonatkozó
uniós jogszabályokban megállapított felső határok figyelembevétele
mellett. 32. cikk
Költségvetési
kötelezettségvállalások A vidékfejlesztési programokra vonatkozó uniós
költségvetési kötelezettségvállalások tekintetében a(z) CR/xxx/EU rendelet 66.
cikkét kell alkalmazni. 3. szakasz
Pénzügyi hozzájárulás a vidékfejlesztési programokhoz 33. cikk
A vidékfejlesztési
programokra nyújtott kifizetésekre vonatkozó rendelkezések (1) Az 5. cikkben említett kiadások finanszírozásához szükséges
előirányzatokat a Bizottság előfinanszírozás, időközi
kifizetések és egyenlegkifizetés formájában, az ebben a szakaszban leírtak
szerint bocsátja a tagállamok rendelkezésére. (2) Az előfinanszírozás és az időközi
kifizetések együttes teljes összege nem haladhatja meg az adott
vidékfejlesztési programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 95 %-át. A(z) CR/xxx/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésével
összhangban a felső határ 95 %-ának elérését követően a
tagállamok továbbra is benyújtják a kifizetési kérelmeiket a Bizottság részére. 34. cikk
Az előfinanszírozás
szabályai (1) A Bizottság a program jóváhagyására
vonatkozó határozat elfogadását követően a teljes programozási
időszakra vonatkozóan egy kezdeti előfinanszírozási összeget folyósít
a tagállamnak. Ez a kezdeti
előfinanszírozási összeg az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás
4 %-át jelenti. A költségvetési lehetőségektől függően az
összeg folyósítását legfeljebb három részletben lehet teljesíteni. Az első
részlet az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 2 %-át jelenti. (2) Az
előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget vissza kell téríteni a
Bizottság részére, amennyiben nem merülnek fel kiadások, illetőleg
egyetlen kiadásigazoló nyilatkozat sem kerül megküldésre a vidékfejlesztési
programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének
Bizottság általi kifizetését követő huszonnégy hónapon belül. (3) Az előfinanszírozás kamatait az adott
vidékfejlesztési programra kell fordítani, valamint azokat le kell vonni a
végső kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő közkiadások
összegéből. (4) Az előfinanszírozás
teljes összegét a vidékfejlesztési program zárása előtt el kell számolni
az 53. cikkben említett eljárásnak megfelelően. 35. cikk
Időközi kifizetések (1) Az egyes vidékfejlesztési programokhoz
kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Kiszámításuk az egyes intézkedések
társfinanszírozási arányának az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra
való alkalmazásával történik. (2) A Bizottság a rendelkezésre álló
pénzeszközöktől függően időközi kifizetéseket teljesít az
akkreditált kifizető ügynökségeknél a programok végrehajtásával
összefüggésben felmerült kiadások visszatérítésére. (3) Az egyes időközi kifizetések teljesítése az alábbi
követelményeknek való megfelelés függvénye: a) az akkreditált kifizető ügynökség
által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk
(1) bekezdésének c) pontjával összhangban; b) az érintett program teljes
időszakára vonatkozóan az egyes intézkedések számára biztosított teljes
EMVA-hozzájárulás felső határainak betartása; c) a vidékfejlesztési program
végrehajtásáról szóló, a legutóbbi évre vonatkozó előrehaladási jelentés
megküldése a Bizottság részére. (4) Amennyiben a (3) bekezdésben meghatározott követelmények valamelyike
nem teljesül, a Bizottság arról haladéktalanul tájékoztatja az akkreditált
kifizető ügynökséget, illetőleg – ha ilyet kijelöltek – a koordináló
szervet. Amennyiben a (3) bekezdés a) vagy c) pontjában meghatározott követelmények
valamelyike nem teljesül, a kiadásigazoló nyilatkozatot nem lehet elfogadni. (5) A Bizottság az e cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek
megfelelő kiadásigazoló nyilatkozat iktatásától számított 45 napon belül
teljesíti az időközi kifizetést, a 39. cikk, valamint az 53. és az 54.
cikkben említett végrehajtási aktusok sérelme nélkül. (6) Az akkreditált kifizető ügynökségek a 112. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási
aktusok révén a Bizottság által megállapított rendszerességgel időközi
kiadásigazoló nyilatkozatokat állítanak ki a vidékfejlesztési programokhoz
kapcsolódóan, és azokat továbbítják a Bizottság részére közvetlenül vagy – ha
ilyet kijelöltek – a koordináló szerven keresztül. A kiadásigazoló nyilatkozatok azokra a kiadásokra
vonatkoznak, amelyek a kifizető ügynökségeknél az egyes időszakokon
belül felmerültek. Amennyiben a(z) CR/xxx/EU
rendelet 55. cikkének (7) bekezdésében említett kiadásokat a Bizottság
jóváhagyására váró programmódosítás miatt nem lehet az érintett időszakban
bejelenteni a Bizottságnak, azok bejelentése megtörténhet az azt követő
időszakban. Az október 16-a után
felmerült kiadásokra vonatkozó időközi kiadásigazoló nyilatkozatok
kifizetésére a következő év költségvetésének terhére kerül sor. (7) A(z)
CR/xxx/EU rendelet 74. cikke alkalmazandó. 36. cikk
Egyenlegkifizetés és programzárás (1) A vidékfejlesztési program végrehajtására vonatkozó utolsó éves
előrehaladási jelentés átvételét követően a Bizottság a hatályos
pénzügyi terv, az adott vidékfejlesztési program megvalósításának utolsó évére
vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozat
alapján – a rendelkezésére álló pénzeszközök függvényében – kifizeti az
egyenleget. Az elszámolást a(z) xxx/xxx/EU [CR] rendelet 55. cikkének (2)
bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső
határidő után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani,
és azok a kifizető ügynökségnél a kiadások támogathatóságára meghatározott
végső határidőig felmerült kiadásokra vonatkoznak. (2) Az egyenleg kifizetésére legkésőbb azt az időpontot
követő hat hónapon belül kerül sor, hogy a Bizottság elfogadhatónak ítélte
az e cikk (1) bekezdésében említett információkat és dokumentumokat, valamint
megtörtént az utolsó év elszámolása. Az egyenleg
kifizetését követően még fennálló kötelezettségvállalásokat a Bizottság
hat hónapon belül visszavonja, a 37. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül. (3) Amennyiben a Bizottság nem kapja kézhez az
(1) bekezdésben rögzített határidőn belül az utolsó éves
előrehaladási jelentést, valamint a program-végrehajtás utolsó évéhez
kapcsolódó elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 37. cikkel
összhangban automatikusan visszavonja az egyenlegre vonatkozó
kötelezettségvállalást. 37. cikk
A kötelezettségvállalás
automatikus visszavonása vidékfejlesztési programok esetében (1) A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást az adott
vidékfejlesztési programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás
bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy
időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a
költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig
felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a
Bizottsághoz, amely eleget tenne a 35. cikk (3) bekezdésében meghatározott
követelményeknek. (2) Automatikusan vissza kell vonni a
költségvetési kötelezettségvállalásoknak a(z) xxx/xxx/EU [CR] rendelet 55.
cikkének (2) bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső
határidőt követően felhasználatlan részét, amelyre vonatkozóan nem
állítottak ki kiadásigazoló nyilatkozatot az említett határidőt
követő hat hónapon belül. (3) Minden jogi eljárás vagy halasztó hatállyal bíró közigazgatási
jogorvoslati eljárás esetén – az eljárások idejére és az érintett
műveletekkel összefüggő összeg tekintetében – megszakad a
kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan az (1) és a (2)
bekezdésben rögzített időszak, feltéve hogy a tagállam az n+2. év december
31-ig kellően megindokolt értesítést juttat el a Bizottsághoz. (4) A kötelezettségvállalás
automatikus visszavonásának kiszámításakor az alábbiakat figyelmen kívül kell
hagyni: a) a költségvetési kötelezettségvállalás
azon része, amelyről kiadásigazoló nyilatkozat került kiállításra, azonban
visszatérítése a Bizottság döntésének eredményeként az n+2. év december 31-én
csökkentés vagy felfüggesztés tárgyát képezi; b) a költségvetési kötelezettségvállalás
azon része, amelyet a kifizető ügynökség a vidékfejlesztési program
végrehajtását komolyan érintő vis maior következtében nem tudott
visszatéríteni. A vis maior tényét bejelentő tagállami hatóságoknak
bizonyítaniuk kell annak a program egészére vagy részére gyakorolt közvetlen
következményeit. A tagállam január 31-ig megküldi a Bizottságnak az
első albekezdésben szereplő kivételekkel kapcsolatos információkat a
megelőző év végéig bejelentendő összegre vonatkozóan. (5) A Bizottság kellő időben tájékoztatja a tagállamot arról, ha
fennáll a kötelezettségvállalás automatikus visszavonásának kockázata. A
Bizottság tájékoztatja a tagállamot a birtokában lévő információk alapján
megállapított összegről. A tagállamnak ezen információk átvételétől
számítva két hónap áll a rendelkezésére ahhoz, hogy a szóban forgó összeggel
kapcsolatban egyetértését adja vagy észrevételeit megtegye. A Bizottság az
(1)–(3) bekezdés alkalmazásából eredő utolsó határidőt követő
legkésőbb kilenc hónapon belül végrehajtja a kötelezettségvállalás
automatikus visszavonását. (6) A kötelezettségvállalás automatikus visszavonása esetén az érintett
vidékfejlesztési programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás az adott évre
vonatkozóan csökken a kötelezettségvállalás automatikus visszavonásának tárgyát
képező összeggel. A tagállam bizottsági
jóváhagyásra átdolgozott pénzügyi tervet készít, amelyben az intézkedések
között lebontja a támogatáscsökkentést. Ennek hiányában a Bizottság arányosan
csökkenti az egyes intézkedésekhez rendelt összegeket. 4. szakasz
Az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj finaszírozása 38. cikk
Költségvetési
kötelezettségvállalások Az innovatív helyi együttműködésre
odaítélt díjban részesülő, a(z) RD/xxx/EU rendelet 58. cikkének (4)
bekezdésében említett projektek jegyzékét jóváhagyó bizottsági határozat a(z)
FR/xxx/EU rendelet [75. cikke (2) bekezdésének] értelmében vett finanszírozási
határozatot képez. Az első bekezdésben említett határozat
elfogadását követően a Bizottság tagállamonként költségvetési
kötelezettséget vállal az adott tagállam projektjei tekintetében odaítélt díjak
teljes összegére a(z) RD/xxx/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében
megállapított határon belül. 39. cikk
A tagállamok számára
teljesített kifizetések (1) A 35. cikkben említett
időközi kifizetések keretében a Bizottság kifizetéseket teljesít az
akkreditált kifizető ügynökségeknél az ebben a szakaszban említett díjak
odaítélésével összefüggésben felmerült kiadások visszatérítése céljából, az
érintett tagállamok számára rendelkezésre álló költségvetési kötelezettségvállalások
határán belül. (2) Az egyes kifizetések
feltétele az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt kiadásigazoló
nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c)
pontjával összhangban. (3) Az akkreditált kifizető
ügynökségek a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok révén a Bizottság által
megállapított időközönként kiadásigazoló nyilatkozatokat állítanak ki az
innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjhoz kapcsolódóan, és azokat
továbbítják a Bizottság részére közvetlenül vagy – ha ilyet kijelöltek – a
koordináló szerven keresztül. A kiadásigazoló nyilatkozatok azokra a kiadásokra
vonatkoznak, amelyek a kifizető ügynökségeknél az egyes időszakokon
belül felmerültek. 40.cikk
A kötelezettségvállalás
automatikus visszavonása az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj
esetében A Bizottság automatikusan visszavonja a 38.
cikk második bekezdésében szereplő olyan összegeket, amelyek nem kerültek
felhasználásra a 39. cikkel összhangban tagállamnak szóló visszatérítés címén,
vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év
december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló
nyilatkozatot sem nyújtottak be, amely eleget tenne az említett cikkben
meghatározott követelményeknek. A 37. cikk (3), (4) és (5) bekezdése
értelemszerűen alkalmazandó. III. fejezet
Közös rendelkezések 41. cikk
Mezőgazdasági pénzügyi
év A Bizottság által a 48. cikk (7) bekezdésének
a) pontja értelmében a kiadásigazoló nyilatkozatokra és az állami
intervencióhoz kapcsolódó bevételre vonatkozóan megállapított különös
rendelkezések sérelme nélkül a mezőgazdasági pénzügyi év a kifizető
ügynökségeknél az n–1. év október 16-án kezdődő és az n. év október
15-én véget érő n. pénzügyi év tekintetében felmerülő és a hozzájuk
befolyt, és az EMGA, illetve az EMVA költségvetésébe beállított kiadásokat és
bevételeket foglalja magában. 42. cikk
A kifizetési határidők
betartása (1) Amennyiben a kifizetési határidőkről
uniós jogszabály rendelkezik, a kifizető ügynökségek által a
kedvezményezettek számára a kifizetés legkorábbi lehetséges időpontja
előtt, illetőleg a kifizetés lehetséges legkésőbbi
időpontja után teljesített minden kifizetés elesik az uniós finanszírozásra
való jogosultságtól, kivéve az arányosság elvének figyelembevételével
meghatározandó esetekben, valamint feltételek és korlátok mellett. Annak érdekében, hogy a pénzügyi hatás arányban
álljon a megállapított kifizetési késedelemmel, a Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 111. cikknek megfelelőn felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a kifizetési határidők be nem tartásával
összefüggő kifizetés-csökkentéssel kapcsolatos szabályokra vonatkozóan. (2) Amennyiben a tagállam nem
tartja be a kifizetés legkésőbbi lehetséges határidejét, a nemzeti
költségvetés által viselt késedelmi kamatot fizet a kedvezményezettnek. 43. cikk
A havi és időközi kifizetések csökkentése és felfüggesztése (1) Amennyiben a kiadásigazoló
nyilatkozatok vagy a 102. cikkben említett információk alapján a Bizottság meg
tudja állapítani, hogy a kiadások nem olyan szerveknél merültek fel, amelyek
akkreditált kifizető ügynökségek, vagy nem tartották be az uniós
jogszabályokban meghatározott kifizetési határidőket vagy pénzügyi
felső határokat, avagy a felmerült kiadások valamely más szempontból nem
felelnek meg az uniós szabályoknak, a Bizottság – azt követően, hogy
lehetőséget biztosít a tagállam számára észrevételei megtételére –
csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett tagállam számára nyújtandó havi
vagy időközi kifizetéseket a 18. cikk (3) bekezdésében említett, havi
kifizetésekről szóló határozat, vagy a 35. cikkben említett időközi
kifizetések keretében. Amennyiben a Bizottság a kiadásigazoló
nyilatkozatok vagy a 102. cikkben említett információk alapján nem tudja
megállapítani, hogy a felmerült kiadások megfelelnek-e az uniós szabályoknak, a
Bizottság felkéri az érintett tagállamot arra, hogy harminc napnál nem rövidebb
határidőn belül nyújtson be további információkat és tegye meg
észrevételeit. Amennyiben a tagállam a meghatározott határidőn belül nem
tesz eleget a Bizottság kérésének, vagy válasza elégtelennek minősül,
illetőleg azt mutatja, hogy a felmerült kiadások nem tesznek eleget az
uniós szabályoknak, a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett
tagállam számára nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket a 18. cikk (3)
bekezdésében említett, havi kifizetésekről szóló határozat, vagy a 35.
cikkben említett időközi kifizetések keretében. (2) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállam részére nyújtandó
havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben az alábbi összes feltétel
teljesül: a) a szóban forgó tagállami ellenőrzési
rendszer kulcsfontosságú elemeiből hiányzik egy vagy több, vagy azok a
feltárt hiányosságok súlyossága, illetve állandósága következtében nem
hatékonyak, avagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetése nem
megfelelő gondossággal történik; b) az a) pontban említett hiányosságok állandó
jellegűek, és az 54. cikk értelmében hozott legalább kettő, az
érintett tagállam kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási
aktust eredményeztek; továbbá c) a Bizottság megállapítja, hogy az
érintett tagállam nem tudja megtenni a helyzet közeljövőben történő
orvoslásához szükséges intézkedéseket. Az első albekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A csökkentéseket vagy felfüggesztéseket a
kifizető ügynökség megfelelő kiadásaira kell alkalmazni abban az
esetben, ha a hiányosságok az első albekezdésben említett végrehajtási
aktusokban meghatározandó, tizenkét hónapot meg nem haladó, azonban a
csökkentés vagy felfüggesztés feltételeinek fennállása esetén további, tizenkét
hónapot meg nem haladó időszakokkal meghosszabbítható időszak során
jelentkeznek. Amennyiben az említett feltételek már nem állnak fenn, ez az
időszak nem kerül meghosszabbításra. Az első albekezdésben említett végrehajtási aktusok
elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az
érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb
időszakon belül tegye meg észrevételeit. A 18. cikk (3) bekezdésében említett, havi
kifizetésekről szóló és a 35. cikkben említett, időközi
kifizetésekről szóló határozatok figyelembe veszik az e bekezdés
értelmében elfogadott végrehajtási aktusokat. (3) Az e cikk értelmében
végrehajtott csökkentések és felfüggesztések alkalmazása az arányosság elvével
összhangban és az 53. és az 54. cikkben említett végrehajtási aktusok sérelme
nélkül történik. (4) Az e cikk szerinti
csökkentések és felfüggesztések nem sérthetik a(z) CR/xxx/EU rendelet 17., 20.,
és 21. cikkét. A(z) CR/xxx/EU rendelet 17., és 20. cikkében
említett felfüggesztések alkalmazása az e cikk (2) bekezdésében meghatározott
eljárás szerint történik. 44. cikk
A kifizetések felfüggesztése
késedelmes benyújtás esetén Amennyiben az ágazati mezőgazdasági
jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy egy meghatározott
határidőn belül adjanak tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések
számáról és azok eredményéről, és a tagállamok nem tartják be ezt a
határidőt, a Bizottság felfüggesztheti azon, a 18. cikkben említett havi
vagy a 35. cikkben említett időközi kifizetéseket, amelyekre vonatkozóan
nem nyújtották be időben a megfelelő statisztikai információkat. 45. cikk
A bevételek felhasználása (1) A(z) FR/xxx/EU rendelet [18].
cikke értelmében vett címzett bevételeknek tekintendők: a) az EMGA-kiadások tekintetében a 42. és az
53. cikk, valamint az 54. és az 56. cikk értelmében az Unió költségvetésébe
befizetendő összegek, ideértve azok kamatait is; b) a(z) align/xxx/EU sCMO európai
parlamenti és tanácsi rendelet[38]
II. része I. címe III. fejezete értelmében beszedett vagy visszafizettetett
összegek; c) az ágazati mezőgazdasági
jogszabályokban meghatározott konkrét szabályokkal összefüggésben megállapított
szankciók következtében beszedett összegek, kivéve ha az említett jogszabály
kifejezetten arról rendelkezik, hogy ezek az összeg a tagállamoknál
maradhatnak; d) az EMGA-kiadásokat illetően a VI.
cím II. fejezetében a kölcsönös megfeleltetés tekintetében meghatározott
szabályokkal összhangban alkalmazott szankciókhoz kapcsolódó összegek; e) minden lehívott biztosíték, letét és
garancia, amelyet a közös agrárpolitika keretében elfogadott uniós jogszabály
értelmében kell nyújtani, a vidékfejlesztés kivételével. Azonban a tagállamok birtokában
maradnak azok a lehívott biztosítékok, amelyek nyújtása kiviteli és behozatali
engedélyek kibocsátásával összefüggésben vagy pályázati eljárás során kizárólag
annak biztosítása érdekében történt, hogy a pályázók valós pályázatot adjanak
be. (2) Az (1) bekezdésben említett összegeket be kell fizetni az Unió
költségvetésébe, és újrafelhasználás esetén azokat kizárólag az EMGA- vagy
EMVA-kiadások finanszírozására lehet felhasználni. (3) Ezt a rendeletet
értelemszerűen kell alkalmazni az (1) bekezdésben említett címzett
bevételekre. (4) Az EMGA
tekintetében a(z) FR/xxx/EU rendelet [150. és 151]. cikkét értelemszerűen
kell alkalmazni az ebben a rendeletben említett címzett bevételek könyvelésére. 46. cikk
Külön elszámolás vezetése Minden kifizető ügynökség külön
elszámolást vezet az EMGA-hoz és az EMVA-hoz kapcsolódóan az uniós
költségvetésbe beállított előirányzatokról. 47. cikk
Tájékoztatási intézkedések
finanszírozása (1) A 6. cikk e) pontjának
értelmében finanszírozott tájékoztatás célja a közös agrárpolitika
megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a
szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben
való tudatosítása, a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának
helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági
termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek
tájékoztatása, valamint az európai mezőgazdasági modell támogatása és
annak elősegítése, hogy a lakosság megértse azt. Ezek az intézkedések következetes, tárgyilagos és
széles körű tájékoztatást nyújtanak az Unión belül és kívül annak
érdekében, hogy átfogó kép alakuljon ki az adott szakpolitikáról. (2) Az (1) bekezdésben említett
intézkedések az alábbiak köréből kerülhetnek ki: a) harmadik felek által előterjesztett
éves munkaprogramok vagy más egyedi intézkedések; b) a Bizottság kezdeményezése alapján
végrehajtott tevékenységek. Nem tartoznak ebbe a körbe a jogszabály erejénél
fogva kötelező intézkedések és a más uniós program keretében már
támogatásban részesülő intézkedések. A b) pontban említett tevékenységek végrehajtása
érdekében a Bizottság külső szakértők segítségét veheti igénybe. Az első albekezdésben említett intézkedések
emellett hozzájárulnak az Unió kiemelt politikai céljainak szervezeti kommunikációjához,
amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez. (3) A Bizottság a(z) FR/xxx/EU
rendeletben megállapított követelmények figyelembevétele mellett minden év
október 31-ig pályázati felhívást tesz közzé. (4) A 112. cikk (1) bekezdésében
említett bizottságot tájékoztatni kell az e cikk értelmében tervezett és
végzett intézkedésekről. (5) A Bizottság az Európai
Parlament és a Tanács részére kétévente jelentést készít e cikk
végrehajtásáról. 48. cikk
Bizottsági hatáskörök (1) A tagállamok által benyújtott
kiadásigazoló nyilatkozatok alapján teljesített kifizetések alkalmával a
kifizető ügynökségek által az uniós költségvetés javára eszközölt
bevételek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el azokra a feltételekre vonatkozóan, amelyek fennállása mellett az EMGA és az
EMVA bizonyos kiadásai és bevételei egymás ellenében elszámolandók. (2) Az EMGA és az EMVA
vonatkozásában az uniós költségvetésbe beállított előirányzatok
megfelelő kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, és az
állami intervenció alá vont termékek megsemmisülése vagy károsodása esetén
hozandó intézkedésekre, valamint a finanszírozandó összegek megállapítására
vonatkozóan. (3) A
rendelkezésre álló előirányzatok tagállamok közötti méltányos felosztása
érdekében, amennyiben az uniós költségvetés elfogadása nem történik meg a
pénzügyi év kezdetéig, vagy a beütemezett kötelezettségvállalások teljes
összege meghaladja a(z) FR/xxx/EU rendelet [150. cikkének (3) bekezdésében]
rögzített felső korlátot, akkor a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
az e rendelet 111. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el azokra a rendelkezésekre vonatkozóan, amelyek
meghatározzák a kötelezettségvállalások és az összegek kifizetése esetén
alkalmazandó módszert. (4) A tagállamok által a
kiadásokra vonatkozóan közölt adatok koherenciájának ellenőrzése, valamint
az e rendeletben előírt egyéb információk vizsgálata, továbbá a 102. cikk
szerinti bejelentési kötelezettség betartatása érdekében a Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a tagállamok számára teljesítendő kifizetések
csökkentésére és felfüggesztésére irányadó feltételekre vonatkozóan az EMGA- és
EMVA-kiadásokkal összefüggésben. (5) Annak érdekében, hogy a 44.
cikk alkalmazása során biztosított legyen az arányosság elvének betartása, a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozó
szabályokkal összefüggésben: a) a 44. cikk körébe tartozó intézkedések
jegyzéke; b) az említett cikkben szereplő
kifizetés-felfüggesztés mértéke és időtartama; c) a felfüggesztés megszüntetésének
feltételei. (6) A
Bizottság végrehajtási aktusok útján további részleteket határozhat meg a 46.
cikkben megállapított kötelezettségre, valamint a kifizető ügynökségek
könyvelésébe bevezetendő információkra alkalmazandó egyedi feltételekre
vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (7) A
Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogadhat el a
következőkkel kapcsolatban: a) a közraktározás formájában megvalósuló
intervenciós intézkedések finanszírozására és elszámolására, valamint az EMGA
és az EMVA által finanszírozott egyéb kiadásokra irányadó szabályok; b) a kötelezettségvállalás automatikus
visszavonására vonatkozó eljárás végrehajtásának feltételei és részletes
szabályai; c) a tagállamok
által a kedvezményezettek részére a 42. cikk (2) bekezdése alapján
teljesítendő késedelmi kamatok kifizetésére vonatkozó szabályok. Az első albekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. IV. fejezet
Számlaelszámolás I. szakasz
Általános rendelkezések 49. cikk
A Bizottság által végzett
helyszíni ellenőrzések (1) A nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek
megfelelően vagy a Szerződés 287. cikke szerint végrehajtott
tagállami ellenőrzések, továbbá a Szerződés 322. cikke vagy a
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet[39]
alapján végzett bármely vizsgálat sérelme nélkül a Bizottság helyszíni
ellenőrzéseket tarthat a tagállamokban különösen az alábbiak
ellenőrzése érdekében: a) az igazgatási gyakorlat megfelelése az
uniós szabályoknak; b) a szükséges igazoló dokumentumok megléte
és azok összhangja az EMGA vagy az EMVA által finanszírozott műveletekkel; c) az EMGA vagy az EMVA által finanszírozott
műveletek végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó részletes
szabályok. A Bizottság által a helyszíni ellenőrzésekkel
megbízott személyeknek, illetve a Bizottság tisztviselőinek a részükre
biztosított hatáskör keretében eljárva hozzáférési joguk van a könyvelésekhez
és minden más, az EMGA vagy az EMVA által finanszírozott kiadásokra vonatkozó
dokumentumhoz, beleértve az elektronikus adathordozókon készített, kapott vagy
tárolt dokumentumokat és azok metaadatait. A helyszíni ellenőrzések végzésére vonatkozó
jogkörök nem érintik azon nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek
fenntartanak bizonyos hatásköröket a nemzeti jogszabályokban kifejezetten
megjelölt személyek számára. Az 1073/1999/EK rendelet[40] és a 2185/96/Euratom, EK
rendelet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül a Bizottság által megbízott
személyek nem vehetnek részt többek között az érintett tagállam joga alapján a
személyek otthonában végzett házkutatásokban, és azok hivatalos
kihallgatásában. Az ezek nyomán szerzett
információkhoz azonban hozzáférhetnek. (2) A Bizottság a helyszíni ellenőrzésről kellő időben,
előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek
területén az ellenőrzésre sor kerül. Az érintett tagállam
tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben. A Bizottság kérésére és a tagállam egyetértésével
az adott tagállam illetékes hatóságai az ebben a rendeletben említett
műveletekre vonatkozóan kiegészítő ellenőrzéseket vagy
vizsgálatokat végeznek. A Bizottság tisztviselői vagy az általa megbízott
személyek részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben. Az ellenőrzések hatékonyabbá tétele érdekében
a Bizottság – az érintett tagállamok egyetértésével – kérheti a szóban forgó
tagállamok hatóságainak segítségét egyes ellenőrzések és vizsgálatok
elvégzéséhez. 50. cikk
Hozzáférés az információkhoz (1) A tagállamok a Bizottság rendelkezésére
bocsátanak az EMGA és az EMVA szabályos működéséhez szükséges minden
információt, és megtesznek minden olyan intézkedést, amely megkönnyíti a
Bizottság által az uniós finanszírozás irányítása keretében szükségesnek ítélt
ellenőrzés elvégzését, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is. (2) A
tagállamok kérésre közlik a Bizottsággal azokat a törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezéseket, amelyeket a közös agrárpolitikára vonatkozó
uniós jogi aktusok végrehajtására elfogadtak, amennyiben ezek a jogi aktusok az
EMGA és az EMVA számára pénzügyi következményekkel járnak. (3) A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden információt a
szabálytalanságokra és a feltárt csalási ügyekre, valamint a szóban forgó
szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített
jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet III. szakasza értelmében történő
visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre vonatkozóan. 51. cikk
Hozzáférés a dokumentumokhoz Az akkreditált kifizető ügynökségeknek
rendelkezniük kell a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok
által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására
vonatkozó dokumentumokkal, és ezeket a dokumentumokat és információkat a
Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk. Ha ezek a dokumentumok kifizető ügynökség
által felhatalmazott, a kiadások engedélyezéséért felelős hatóság
birtokában vannak, úgy ennek a hatóságnak jelentésben tájékoztatnia kell az
akkreditált kifizető ügynökséget az elvégzett ellenőrzések számáról,
tartalmáról és az eredmények függvényében megtett intézkedésekről. 52. cikk
Végrehajtási hatáskörök A Bizottság végrehajtási aktusok révén
szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában: a) a tagállamok által az e fejezet
által előírt ellenőrzésekhez kapcsolódóan teljesítendő egyedi
kötelezettségek; b) a 49. és az 50. cikk végrehajtása
érdekében a tagállamok által teljesítendő közreműködési
kötelezettségek; c) az 50. cikk (3) bekezdésében
említett jelentéstételi kötelezettség szabályai. Az első bekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. II. szakasz
Elszámolás 53. cikk
Számlaelszámolás (1) A
Bizottság a 102. cikk (1) bekezdése c) pontjával összhangban átadott
információk alapján az adott költségvetési évet követő év április 30-ig
végrehajtási aktus útján dönt az akkreditált kifizető ügynökségek
számláinak elszámolásáról. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. (2) Az (1)
bekezdésben említett számlaelszámolási határozatban ki kell térni a benyújtott
éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára. A határozat az 54.
cikk értelmében később elfogadásra kerülő határozatok sérelme nélkül
kerül elfogadásra. 54. cikk
Megfelelőségi vizsgálat (1) A
Bizottság végrehajtási aktusok útján dönt az uniós finanszírozásból kizárandó
összegekről, amennyiben úgy találja, hogy a 4. cikk (1) bekezdése és az 5.
cikk szerinti kiadások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, valamint az
EMVA esetében a(z) CR/xxx/EU rendelet 77. cikkében említett, alkalmazandó uniós
és nemzeti jognak. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2) bekezdésében
említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (2) A
Bizottság a meg nem felelés súlyossága alapján megállapítja a kizárásra
kerülő összegeket. A Bizottság figyelembe veszi a jogsértés jellegét és
súlyosságát, továbbá az Unió által elszenvedett pénzügyi veszteséget. (3) A
finanszírozás elutasítására vonatkozó bármilyen határozat elfogadása előtt
a Bizottság írásban értesíti a tagállamot vizsgálatainak eredményeiről, és
a tagállam írásban megadja válaszát, majd ezt követően mindkét fél arra
törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket
illetően. Amennyiben nem születik megállapodás, a tagállam
négy hónapon belül békéltető eljárás indítását kérheti a felek
álláspontjainak összehangolása érdekében. A Bizottság az eljárás
eredményéről jelentést kap, amelyet megvizsgál, mielőtt a finanszírozás
elutasítása mellett döntene. (4) A finanszírozás elutasítása
nem vonatkozhat a következőkre: a) a 4. cikk (1) bekezdésében említett kiadások, amelyek több mint
huszonnégy hónappal azelőtt merültek fel, hogy a Bizottság a vizsgálatok
eredményeit írásban közölte a tagállammal; b) a többéves intézkedésekhez kapcsolódó, a
4. cikk (1) bekezdésének körébe vagy az 5. cikkben említett programok körébe
tartozó kiadások, amelyek esetében a kedvezményezett irányába történő
utolsó kötelezettség több mint huszonnégy hónappal azelőtt merült fel,
hogy a Bizottság a vizsgálatok eredményeit írásban közölte a tagállammal; c) az 5. cikkben említett intézkedésekhez kapcsolódó, az e bekezdés b)
pontjában említettektől eltérő programokhoz kapcsolódó kiadások,
amelyek esetében a kifizető ügynökség a kifizetést vagy adott esetben a
záró kifizetést több mint huszonnégy hónappal azelőtt teljesítette, hogy a
Bizottság a vizsgálatok eredményét írásban közölte a tagállammal. (5) A (4) bekezdés nem
alkalmazandó a következő esetekben: a) az e fejezet III. szakaszának körébe
tartozó szabálytalanságok; b) azok az állami támogatások vagy
jogsértések, amelyekre vonatkozóan megindult a 108. cikkben vagy a
Szerződés 258. cikkében megállapított eljárás; c) a tagállamok e rendelet V. címének III. fejezete értelmében fennálló
kötelezettségeihez kapcsolódó jogsértések, feltéve hogy a Bizottság az érintett
kiadásokra vonatkozó ellenőrzési eredményekről szóló tagállami
jelentés kézhezvételét követő tizenkét hónapon belül írásban értesíti a
tagállamot vizsgálatainak eredményéről. 55. cikk
Végrehajtási hatáskörök A Bizottság végrehajtási aktusok révén
szabályokat határoz meg a következők végrehajtására vonatkozóan: a) az 53. cikkben foglalt
számlaelszámolás, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó
intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere
és a betartandó határidők vonatkozásában; b) az 54. cikkben foglalt
megfelelőségi vizsgálat, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében
hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti
információcsere és a betartandó határidők, valamint az említett cikkben
meghatározott békéltetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan a békéltető
testület létrehozása, feladatai, összetétele és munkamegosztása vonatkozásában. Az első bekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. III. szakasz
Szabálytalanságok 56. cikk
Közös rendelkezések (1) A tagállamok a szabálytalanság
és gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést
visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának első
jelzését követő egy éven belül, és a vonatkozó összegeket bevezetik a
kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba. (2) Amennyiben a visszafizettetés nem történik meg a visszafizetésre való
felhívás időpontját követő négy éven belül, vagy nyolc éven belül,
amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi, a
visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit az érintett tagállam
viseli, annak a követelménynek a sérelme nélkül, hogy a tagállamnak a 60.
cikknek megfelelően visszafizettetési eljárást kell lefolytatnia. Abban az esetben, ha a visszafizettetési eljárás
keretében a szabálytalanság hiánya véglegesnek tekinthető közigazgatási
vagy jogi eljárással bizonyítást nyer, az érintett tagállam az általa az
első albekezdés értelmében viselt pénzügyi terhet kiadásként bejelenti az
EMGA vagy az EMVA felé. (3) Megfelelően indokolt esetben a tagállam dönthet úgy, hogy nem
hajtja végre a visszafizettetést. Ilyen irányú
döntés csak az alábbi esetekben hozható: a) ha a már felmerült és a várhatóan
felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizettetendő összeget,
vagy b) ha nincs
lehetőség visszafizettetésre, mivel a nemzeti joggal összhangban
megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért
jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Amennyiben az e bekezdés első albekezdésében
említett határozat meghozatalára azt megelőzően kerül sor, hogy a
kinnlevő összeget a (2) bekezdésben említett szabályoknak alávetették
volna, a visszafizettetés elmaradásának pénzügyi következményeit az uniós
költségvetés viseli. (4) A tagállamok a 102. cikk (1) bekezdése c)
pontjának iv. alpontja értelmében a Bizottságnak megküldendő éves
elszámolásba bevezetik az e cikk (2) bekezdése szerint általuk viselendő
összegeket. A Bizottság
ellenőrzi, hogy sor került-e erre, és az 53. cikk (1) bekezdésében
meghatározott végrehajtási aktus részeként elvégzi a szükséges kiigazításokat. (5) A
Bizottság a következő esetekben, végrehajtási aktusok útján dönthet az
uniós költségvetésre terhelt összegeknek az uniós finanszírozásból való
kizárásáról: a) ha a tagállam nem tartotta be az (1) bekezdésben említett
határidőket; b) ha a Bizottság úgy találja, hogy nem
indokolt a tagállamnak a (3) bekezdés alapján az arra vonatkozóan hozott
döntése, hogy nem hajtja végre a visszafizettetést; c) ha a Bizottság úgy találja, hogy
a szabálytalanság vagy a visszafizettetés elmulasztása a tagállam közigazgatási
hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható szabálytalanság vagy
gondatlanság következménye. Az első albekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ezeknek a végrehajtási
aktusoknak az elfogadását megelőzően az 54. cikk (3) bekezdésében
meghatározott eljárást kell alkalmazni. 57. cikk
Az EMGA-ra vonatkozó különös
rendelkezések A szabálytalanság és gondatlanság
következtében visszafizettetett összegeket, valamint azok kamatait a
kifizető ügynökségek javára kell teljesíteni, amelyek azokat EMGA-hoz
rendelt bevételként könyvelik az összegek tényleges beérkezésének hónapja szerint. Amikor az első bekezdésben említett módon
jóváírásra kerülnek az uniós költségvetés számára az összegek, a tagállam a
megfelelő összegek 10 %-át a visszafizettetés költségeinek átalányban
történő visszatérítése címén megtarthatja, kivéve akkor, ha a
szabálytalanság vagy gondatlanság a tagállam közigazgatási hatóságainak vagy
más hivatalos szervének tulajdonítható. 58. cikk
Az EMVA-ra vonatkozó különös
rendelkezések A tagállamok a vidékfejlesztési
műveletekkel vagy programokkal összefüggésben feltárt szabálytalanságok és
gondatlanságok kapcsán pénzügyi kiigazításokat végeznek az érintett uniós
finanszírozás teljes vagy részleges törlésével. A tagállamok figyelembe veszik
a feltárt szabálytalanságok természetét és súlyosságát, továbbá az EMVA-t ért
pénzügyi veszteség szintjét. Az EMVA keretében nyújtott uniós
finanszírozáshoz kapcsolódóan törölt vagy visszafizettetett összegeket, továbbá
az azokhoz kapcsolódó kamatokat újra hozzá kell rendelni az érintett
programhoz. A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a
tagállamok csak az ugyanazon vidékfejlesztési programban szereplő
műveletekre használhatják újra fel, feltéve hogy ezeket a pénzösszegeket
nem csoportosították át pénzügyi kiigazítás tárgyát képező műveletekhez.
A vidékfejlesztési program zárását követően a tagállamok visszatérítik az
uniós költségvetés számára visszafizetett összegeket. 59. cikk
Átruházott
hatáskörök Az e szakaszban
megállapított visszafizettetésre vonatkozó rendelkezések szabályszerű és
hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el tagállamok által teljesítendő egyedi
kötelezettségekre vonatkozóan. V. CÍM
ELLENŐRZÉSI RENDSZEREK ÉS SZANKCIÓK I. fejezet
Általános szabályok 60. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek
védelme (1) A
tagállamok a közös agrárpolitika keretében meghoznak minden olyan törvényi,
rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést, amely szükséges
az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez, és különösen az alábbiakhoz: a) az EMGA-ból és az
EMVA-ból finanszírozott ügyletek jogszerűségének és
szabályszerűségének ellenőrzése; b) a csalás hatékony
megelőzése, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, és
elrettentő hatás biztosítása, a költség és haszon, valamint az
intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett; c) a szabálytalanságok
és csalás megelőzése, feltárása és megszüntetése; d) hatékony,
visszatartó erejű és arányos szankciók kivetése, amelyek összhangban
vannak az uniós jogszabályokkal, vagy ennek hiányában a nemzeti joggal, és
szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése; e) a jogosulatlan
kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése és szükség esetén
megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése. (2) A tagállamok hatékony
irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre az uniós támogatási
programokat irányító jogszabályok betartásának biztosítása érdekében. (3) A tagállamok tájékoztatják a
Bizottságot az (1) és (2) bekezdés szerint elfogadott rendelkezésekről és
megtett intézkedésekről. Minden olyan feltételnek, amelyet a tagállamok az
EMGA-ból vagy az EMVA-ból finanszírozott támogatásra vonatkozó uniós
előírások kiegészítéseként állapítanak meg, ellenőrizhetőnek
kell lennie. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján e cikk (1) és (2) bekezdésének egységes alkalmazására irányuló
szabályokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 61. cikk
Az ellenőrzések
általános elvei (1) A tagállamok által a 60. cikk
(2) bekezdésének megfelelően létrehozott rendszer – egyéb rendelkezés
hiányában – magában foglalja valamennyi támogatási kérelem módszeres
adminisztratív ellenőrzését, amelyet helyszíni ellenőrzésekkel kell
kiegészíteni. (2) A helyszíni
ellenőrzéseket illetően a felelős hatóság az
ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja
ki, és a minta adott esetben véletlenszerűen, valamint kockázatelemzés
alapján kiválasztott részből áll, annak érdekében, hogy reprezentatív ráta
legyen megállapítható, összpontosítva a legmagasabb hibaarányokra is. (3) A felelős hatóság minden
egyes helyszíni ellenőrzésről jelentést készít. (4) Adott esetben
egyidejűleg kell végrehajtani az uniós jogszabályokban a
mezőgazdasági támogatásokra és a vidékfejlesztési támogatásokra
vonatkozóan előírt valamennyi helyszíni ellenőrzést. 62. cikk
A szabályok kijátszására
vonatkozó záradék A különös rendelkezések sérelme nélkül, nem
részesíthetők az ágazati mezőgazdasági jogszabályok által biztosított
előnyökben olyan természetes vagy jogi személyek, akikről vagy
amelyekről megállapítást nyer, hogy – az említett jogszabályok
célkitűzéseivel ellentétesen – mesterségesen teremtették meg a szóban
forgó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételeket. 63. cikk
A támogatási rendszerek
ellenőrzési célú kompatibilitása A(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendeletben említett
borágazati támogatási programok alkalmazása során a tagállamok biztosítják,
hogy az e rendszerekre alkalmazott igazgatási és ellenőrzési eljárások
kompatibilisek legyenek az e cím II. fejezetében említett integrált rendszerrel
a következő elemek tekintetében: a) a számítógépes
adatbázis; b) a
mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerek; c) az
adminisztratív ellenőrzések. Az eljárások lehetővé teszik a közös
működést, illetve az integrált rendszerrel való adatcserét. 64. cikk
A Bizottság hatásköre az
ellenőrzések tekintetében (1) Az ellenőrzések helyes
és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében és azért, hogy a jogosultsági
feltételek ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől
mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek
védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azokra a helyzetekre
vonatkozóan, ha a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák az
ellenőrzések elvégzését. (2) A Bizottság végrehajtási
aktusok révén elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához
szükséges szabályokat. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak: a) az uniós
jogszabályok alkalmazásából eredő kötelezettségek, kötelezettségvállalások
és jogosultsági feltételek teljesítésére vonatkozóan a tagállamok által
elvégzendő adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó
szabályok; b) a helyszíni
ellenőrzéseknek a hatékony kockázatkezeléshez szükséges minimális
szintjére vonatkozó szabályok, valamint azok a feltételek, amelyek fennállása
esetén a tagállamoknak növelniük kell az említett ellenőrzések számát,
vagy csökkenthetik azt, amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerek
megfelelően működnek és a hibaarányok elfogadható szinten vannak; c) a végrehajtott
ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint azok eredményeire vonatkozó
jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek; d) a megfelelőségi
ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések
tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó
szabályok elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell
végezni; e) amennyiben a
rendszer megfelelő irányításához kapcsolódó sajátos igények azt
szükségessé teszik, a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket
bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben[41]
foglaltak szerint; f) a kendert
illetően a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 38. cikkével összefüggésben a
különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrokannabinol-szintek
meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok; g) a gyapot
tekintetében a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 42. cikkével összefüggésben az
elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere; h) a bor tekintetében
a(z) xxx/xxx/EU rendeletben [sCMO] említetteknek megfelelően a
földterületek mérésére és az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, továbbá
az ellenőrzések tökéletesítését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárások
szabályai; i) a termékek állami
intervencióra és magántárolásra való jogosultságának megállapítását szolgáló
vizsgálatok és módszerek, valamint a pályáztatás alkalmazása az állami
intervenció és a magántárolás kapcsán. Az első albekezdésben előírt
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU [DP],
a(z) xxx/xxx/EU [RD], illetve a(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet megfelelő
cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. 65. cikk
Támogatás visszavonása,
csökkentése és a támogatásból való kizárás (1) Amennyiben megállapítást
nyer, hogy a kedvezményezett nem felel meg a jogosultsági kritériumoknak vagy a
támogatás odaítélésére vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági
jogszabályokban előírt feltételekhez kapcsolódó
kötelezettségvállalásoknak, a támogatást teljes egészében vagy részben vissza
kell vonni. (2) Ha az uniós jog úgy
rendelkezik, a tagállamok emellett szankciót is kivetnek, az odaítélt vagy
odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének csökkentése vagy a
támogatás köréből való kizárása révén, amelyre vonatkozóan a jogosultsági
feltételek vagy kötelezettségvállalások teljesültek. A támogatáscsökkentés összege a megállapított
szabálytalanság súlyosságától, mértékétől, továbbá tartós, illetve
ismétlődő jellegétől függően változik, és az érintett
kedvezményezett egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy
vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből. (3) Azokat az összegeket,
amelyekre az (1) bekezdésben említett visszavonás, illetve a (2) bekezdésben
említett szankciók vonatkoznak, teljes egészében vissza kell fizettetni. 66. cikk
A Bizottság hatásköre a
szankciók tekintetében (1) Annak érdekében, hogy
egyensúlyt teremtsen egyfelől az ágazati mezőgazdasági jogszabályok
alkalmazásából eredő kötelezettségek bármelyikének be nem tartása esetén
kiszabandó díjak és szankciók visszatartó ereje, másfelől a rendszer
rugalmas alkalmazása között, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a
111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el a következő szabályokra és feltételekre vonatkozóan: a) a támogatási
rendszerben való részvételi jog felfüggesztése, a kifizetésből való
kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a
visszatérítések csökkentési mértéke, illetve bármely más szankció, különösen
abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret
vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére
vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl
került sor; b) a tagállamok számára
mezőgazdasági kiadásaikhoz kapcsolódóan teljesítendő kifizetések
csökkentése abban az esetben, ha a többletilleték befizetéséhez való
hozzájárulás visszafizetése tekintetében meghatározott határidőket nem
tartották be, illetve a havi kifizetések felfüggesztése abban az esetben, ha a
tagállamok nem küldik meg vagy a határidőn túl küldik meg a Bizottságnak a
szükséges információkat, illetve ha a megküldött információk nem felelnek meg a
valóságnak; c) a csalás,
szabálytalanság, valamely kötelezettség teljesítésére vonatkozó bizonyíték
hiánya vagy határidőn túli bejelentés esetén alkalmazandó többletösszeg,
kiegészítő díj vagy kamat; d) a biztosítékok
nyújtására, felszabadítására és lehívására vonatkozó feltételek, valamint a
visszatérítésekhez, engedélyekhez, ajánlatokhoz, pályázatokhoz vagy egyedi
kérelmekhez kapcsolódó biztosítékok felszabadítására alkalmazandó csökkentési
mérték arra az esetre, ha valamely olyan követelmény, amelynek teljesülése
feltétele a szóban forgó biztosíték felszabadításának, csak részben vagy
egyáltalán nem teljesül; e) a szankciók eredményeként
visszafizettetett összegek tagállamok általi visszatartása; f) gazdasági
szereplő vagy kérelmező kizárása az állami intervencióból és a
magántárolásból, az engedélykérelmezési rendszerből vagy a
vámkontingensrendszerből csalás vagy a valóságnak meg nem felelő
információk benyújtása esetén; g) a jóváhagyás vagy az
elismerés visszavonása vagy felfüggesztése, különösen abban az esetben, ha az
adott gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői
szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi
szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel
meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is; h) a megfelelő
nemzeti szankciók alkalmazása a kvótát meghaladó mennyiséget termelő
gazdasági szereplők esetében; i) nyilvánvaló hibák,
vis maior és rendkívüli körülmények. (2) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján elfogadja a következőket: a) az (1) bekezdésben
említett intézkedésekhez és szankciókhoz kapcsolódó eljárások és technikai
kritériumok arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy a vonatkozó jogszabály
alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték; b) a vonatkozó
jogszabály alkalmazásából eredő jogosulatlan kifizetések
visszafizettetésére vonatkozó szabályok és eljárások. Az első albekezdésben előírt
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU [DP],
a(z) xxx/xxx/EU [RD], illetve a(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet megfelelő
cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. 67. cikk
Biztosítékok (1) A tagállamok – amennyiben az
ágazati mezőgazdasági jogszabály erről rendelkezik – biztosítékot
kérhetnek az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
kötelezettség teljesítésének garantálására. (2) A vis maior esetét
kivéve, a biztosíték teljes egészében vagy részben lehívásra kerül, ha egy
adott kötelezettség nem, vagy csak részben teljesül. (3) A biztosítéknyújtás során
érvényesülő megkülönböztetésmentes kezelés, egyenlőség és arányosság
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
következő szabályokra vonatkozóan: a) fogalmak
meghatározása az első és második bekezdés alkalmazásához; b) a felelős fél,
ha egy kötelezettség nem teljesül; c) olyan konkrét
helyzetek, amikor az illetékes hatóság eltekinthet a biztosíték
követelményétől; d) a nyújtandó
biztosítékra és a biztosítékot nyújtóra vonatkozó feltételek; e) az
előlegfizetés keretében nyújtott biztosítékhoz kapcsolódó különös
feltételek; f) a biztosítékokhoz kapcsolódó
elsődleges, másodlagos vagy alárendelt követelmények, valamint e
követelmények megsértésének következményei. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkkel kapcsolatban: a) a nyújtandó
biztosíték formája, a biztosíték nyújtásának és elfogadásának, valamint az
eredeti biztosíték felváltásának eljárása; b) a biztosíték
felszabadításának eljárása; c) a tagállamok és a
Bizottság által teljesítendő bejelentések. Az első albekezdésben említett végrehajtási
aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU [DP], a(z)
xxx/xxx/EU [RD], illetve a(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet megfelelő
cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. II. fejezet
Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer 68. cikk
Hatály (1) Minden tagállam létrehoz egy
integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált
rendszer), és gondoskodik annak működtetéséről. (2) Az integrált rendszert a(z)
xxx/xxx/EU [DP] rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerekre,
valamint a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b)
pontjával, 29–32. cikkével, 34. és 35. cikkével, valamint adott esetben a(z)
CR/xxx/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott
támogatásra kell alkalmazni. A létesítési költséget illetően azonban ez a
fejezet nem alkalmazandó a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikkének (9)
bekezdésében, valamint ugyanezen rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b)
pontjában említett intézkedésekre. (3) Az integrált rendszer a
szükséges mértékben alkalmazandó a VI. címben meghatározott kölcsönös
megfeleltetés ellenőrzésére is. 69. cikk
Az integrált rendszer elemei (1) Az integrált rendszer a
következő elemekből áll: a) számítógépes
adatbázis; b) a mezőgazdasági
parcellák azonosítására szolgáló rendszer; c) a támogatási
jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer; d) támogatási kérelmek; e) integrált
ellenőrzési rendszer; f) a 68. cikk (2)
bekezdése szerinti támogatásokra vonatkozóan támogatási vagy kifizetési
kérelmet benyújtó minden egyes kedvezményezett azonosító adatainak
nyilvántartására szolgáló egységes rendszer. (2) Adott esetben az integrált
rendszer magában foglal egy, az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[42], valamint a 21/2004/EK tanácsi
rendelettel[43]
összhangban, az állatok azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszert
is. (3) Az integrált rendszer
megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami kötelezettségek
sérelme nélkül a Bizottság szakosított szervek vagy szakemberek segítségét
kérheti az integrált rendszer létrehozásának, nyomon követésének és
felhasználásának elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy – kérésre –
megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok illetékes hatóságait. 70. cikk
Számítógépes adatbázis (1) A számítógépes adatbázisban
nyilván kell tartani a 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatások egyes
kedvezményezettjei által a támogatási kérelmekben és kifizetési kérelmekben
megadott adatokat. Ezen adatbázis az érintett tagállam illetékes
hatóságán keresztül lehetővé teszi különösen – a 2000. évvel
kezdődően – a naptári és/vagy gazdasági évekre vonatkozó adatokba
való betekintést. Az adatbázis emellett közvetlen és azonnali betekintést tesz
lehetővé a megelőző legalább öt egymást követő naptári év
adataiba. (2) A tagállamok decentralizált
adatbázisokat is létrehozhatnak azzal a feltétellel, hogy azokat, valamint az
adatok nyilvántartására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó igazgatási
eljárásokat az adott tagállam területének egészén egységes módon és úgy
alakítják ki, hogy azok keresztellenőrzés céljából kompatibilisek legyenek
egymással. 71. cikk
A mezőgazdasági
parcellák azonosítására szolgáló rendszer A mezőgazdasági parcellák azonosítására
szolgáló rendszert ingatlan-nyilvántartási térképek és dokumentumok, vagy más
térképészeti források alapján kell létrehozni. Ennek során a számítógépes
földrajzi információs rendszereknél alkalmazott módszereket és technikákat kell
alkalmazni, ideértve az egységes szabványok alapján történő légi vagy
műholdas ortofotókat, amelyek legalább 1:5000 léptékű térképészeti
pontosságot biztosítanak. 72. cikk
A támogatási jogosultságok
azonosítási és nyilvántartási rendszere (1) A támogatási jogosultságok
azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer lehetővé teszi a
jogosultságok ellenőrzését és a támogatási kérelmekkel, valamint a
mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel való
keresztellenőrzést. (2) Az (1) bekezdésben említett
rendszer az érintett tagállam illetékes hatósága útján közvetlen és azonnali
betekintést tesz lehetővé a megelőző legalább négy egymást
követő naptári év adataiba. 73. cikk
Támogatási kérelmek és
kifizetési kérelmek (1) A 68. cikk (2) bekezdésében
említett támogatás kedvezményezettje minden évben közvetlen kifizetésre
irányuló kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújt be a megfelelő
területalapú vagy állatokra vonatkozó vidékfejlesztési intézkedésekre,
megjelölve adott esetben: a) a mezőgazdasági
üzem valamennyi mezőgazdasági parcelláját, valamint az olyan nem
mezőgazdasági területeket, amelyekre a 68. cikk (2) bekezdésében említett
támogatást igényel; b) az aktiválásra
bejelentett támogatási jogosultságokat, c) az ebben a
rendeletben előírt vagy a vonatkozó ágazati mezőgazdasági
jogszabályok végrehajtása céljából szükséges, illetőleg az érintett
tagállam által kért bármely más információt. A területalapú támogatásokra vonatkozóan minden
egyes tagállam meghatározza a mezőgazdasági parcelláknak azt a minimális
méretét, amelyre támogatási kérelmet lehet benyújtani. Ez a minimális méret
azonban nem haladhatja meg a 0,3 hektárt. Az első albekezdés a) pontjától eltérve a
tagállamok határozhatnak úgy, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki
nem nyújt be területalapú közvetlen kifizetés iránti kérelmet, nem köteles
nyilatkozni mezőgazdasági parcelláiról, amennyiben a parcellák
összterülete nem haladja meg az egy hektárt. Azonban a mezőgazdasági
termelőnek kérelmében jeleznie kell, hogy rendelkezik mezőgazdasági
parcellákkal, és az illetékes hatóságok kérésére megjelöli azok földrajzi
elhelyezkedését. (2) A tagállamok előre
kitöltött formanyomtatványokat biztosítanak – többek között elektronikus
eszközök felhasználásával – az előző évben meghatározott területek
alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett
területek földrajzi elhelyezkedését. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a
támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási
kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. A(z) DP/xxx/EU
rendelet V. címében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási
rendszert illetően azonban ezt a lehetőséget valamennyi érintett
mezőgazdasági termelőnek meg kell adni. (3) A tagállamok dönthetnek úgy,
hogy a 68. cikkben említett támogatási rendszerek és intézkedések vagy más
támogatási rendszerek és intézkedések közül többre vagy azok mindegyikére
egyetlen támogatási kérelem vonatkozzon. 74. cikk
A kedvezményezettek
azonosítására szolgáló rendszer A 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatás
kedvezményezettjeinek azonosító adatait nyilvántartó egységes rendszer
garantálja, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott valamennyi
támogatási és kifizetési kérelem, mint olyan azonosítható legyen. 75. cikk
A jogosultsági feltételek
teljesítésének ellenőrzése és támogatáscsökkentés (1) A 61. cikknek
megfelelően a tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk
felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek
adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének
ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni
ellenőrzésekkel kell kiegészíteni. (2) A helyszíni ellenőrzések
céljából a tagállamok mintavételi tervet készítenek a mezőgazdasági
üzemekre és/vagy kedvezményezettekre vonatkozóan. (3) A tagállamok távérzékelési
eljárásokat és a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) épülő
technikákat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni
ellenőrzésének módszeréül. (4) A jogosultsági feltételek
megsértése esetén a 65. cikk rendelkezései alkalmazandók. 76. cikk
A kedvezményezettek számára
teljesített kifizetések (1) A 68. cikk (2) bekezdésében
említett támogatási rendszerek és intézkedések keretében történő
kifizetésekre a december 1-je és a következő naptári év június 30-a
közötti időszakban kerül sor. A támogatások kifizetése ebben az időszakban
legfeljebb két részletben történik. Mindazonáltal a 68. cikk (2) bekezdése szerinti
támogatásokra vonatkozóan a tagállamok október 16-a és december 1-je között
előleget fizethetnek, melynek mértéke legfeljebb 50 % a közvetlen
kifizetések, és legfeljebb 75 % a vidékfejlesztési támogatások esetében. (2) Az (1) bekezdésben említett
kifizetésekre csak azt követően kerülhet sor, hogy lezárult a jogosultsági
feltételek teljesítésének a tagállamok által a 75. cikk értelmében
elvégzendő ellenőrzése. 77. cikk
Átruházott hatáskörök (1) Annak érdekében, hogy az e
fejezetben előírt integrált rendszer alkalmazása hatékony, következetes és
megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió
pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
következőkre vonatkozóan: a) az integrált
rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges konkrét
fogalommeghatározások; b) az e fejezet
megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok által megvalósítandó egyéb
intézkedésekre vonatkozó szabályok, valamint a tagállamok közötti esetleges
kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó intézkedések. (2) Annak biztosítása érdekében,
hogy a 73. cikkben előírt támogatási kérelmek alapján folyósítandó
pénzeszközöknek a jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos
legyen, és lehetővé váljon az ehhez kapcsolódó kötelezettségek
kedvezményezettek általi teljesítésének ellenőrzése, a Bizottság a 111.
cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza a
következőket: a) a
kedvezményezettekre és a hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek
csökkentését célzó azon szabályok, amelyek rögzítik a bejelentendő
legkisebb mezőgazdasági parcellaméretet; b) a támogatás
kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen
belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen
jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók; c) az
[időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok
meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i] 1182/71/EGK, Euratom tanácsi
rendelettől[44]
való azon eltérés, amelynek célja annak biztosítása, hogy a kedvezményezettek
akkor is hozzájussanak az őket megillető kifizetésekhez, amikor a
kérelmek vagy módosítások benyújtására vonatkozó végső határidő
munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap; d) kifizetés iránti
vagy jogosultság kiosztása iránti kérelem késedelmes benyújtása esetén a
késedelem maximális időtartama és az ilyenkor alkalmazandó csökkentések. (3) Annak érdekében, hogy az
elutasítás, a támogatáscsökkentés, a támogatás köréből való kizárás,
valamint a visszafizettetés kiszámítása és alkalmazása a 65. cikkben
meghatározott elvekkel összhangban, valamint hatékony, következetes és
megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió
pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre
vonatkozóan: (a)
a kérelemben szereplő információk
helytállóságának és teljességének hiánya (például a ténylegesnél nagyobb
terület vagy állatszám bejelentése, illetve bizonyos területek be nem
jelentése), valamint a jogosultsági feltételek vagy a támogatásnyújtás
feltételeivel összefüggő kötelezettségvállalások megsértése miatt
alkalmazott elutasítással, támogatáscsökkentésekkel, illetve a támogatás
köréből való kizárásokkal kapcsolatos rendelkezések; (b)
a szándékos magatartás következtében előálló szabálytalanságok,
a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző
támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos
kezelésére szolgáló rendelkezések; (c)
azon szabályok, amelyek bizonyos esetekben – a
támogatáscsökkentéssel összefüggő arányosság biztosítása érdekében –
lehetővé teszik, hogy ne kerüljön sor elutasítás, támogatáscsökkentés vagy
a támogatásból való kizárás alkalmazására; (d)
a jogosulatlanul kifizetett összegek és a
jogosulatlanul kiosztott támogatási jogosultságok esetén alkalmazott
visszafizettetés szabályai. 78. cikk
Végrehajtási hatáskörök A Bizottság végrehajtási aktusok útján
meghatározza a következőket: a) a 70. cikk
szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó
fogalommeghatározások és minőségi követelmények; b) a 71. cikk
szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer,
valamint a 74. cikkben előírt kedvezményezett-azonosítás alapvető
jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi
követelmények; c) a 72. cikk
szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló
rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és
minőségi követelmények; d) a 73. cikk
szerinti támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint támogatási
jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek
benyújtásának végső határidejére és a kérelemben feltüntetendő
minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a támogatási kérelmek
módosítására vagy visszavonására, és a támogatási kérelem benyújtásának
követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan
rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik
egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák javítását; e) a
kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben vagy a
kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és
teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó
szabályok; f) az e fejezet
egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások; g) szabályok
azokra az esetekre, amikor mezőgazdasági üzem átruházásával együtt a
támogatási jogosultsághoz kapcsolódó olyan kötelezettség átruházására is sor
kerül, amely még nem teljesült; h) a 76. cikkben
említett előlegek kifizetésére vonatkozó szabályok. Az első bekezdésben előírt
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU [DP],
illetve a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet megfelelő cikkében említett
vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. III. fejezet
Az ügyletek vizsgálata 79. cikk
Hatály és
fogalommeghatározások (1) Ez a fejezet – annak
megállapítása végett, hogy az EMGA finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek
ténylegesen megvalósultak-e, illetve azok végrehajtása szabályszerű volt-e
– szabályokat állapít meg az EMGA finanszírozási rendszeréhez közvetve vagy
közvetlenül kapcsolódó kifizetések jogosultjai, illetve kötelezettjei vagy
képviselőik (a továbbiakban: a vállalkozások) kereskedelmi dokumentumainak
vizsgálatára. (2) E fejezet nem alkalmazandó az
e cím II. fejezetében említett integrált rendszer keretébe tartozó
intézkedésekre. (3) E fejezet alkalmazásában: a) „kereskedelmi
dokumentum”: a vállalkozás üzleti tevékenységével összefüggő minden könyv,
nyilvántartás, elismervény és igazoló dokumentumok, számla, termelés- és
minőség-nyilvántartás, levelezés, valamint minden fajta kereskedelmi adat,
beleértve az elektronikusan tárolt adatokat, amennyiben ezek a dokumentumok
vagy adatok közvetlenül vagy közvetve az (1) bekezdésben említett ügyletekhez
kapcsolódnak; b) „harmadik fél”
minden természetes, illetve jogi személy, aki, illetőleg amely az EMGA
finanszírozási rendszerében végrehajtott ügyletekkel közvetlenül vagy közvetve
kapcsolatba hozható. 80. cikk
Tagállamok által elvégzett
vizsgálatok (1) A tagállamok a vizsgálandó
ügyletek jellegét figyelembe véve elvégzik a vállalkozások kereskedelmi
dokumentumainak módszeres vizsgálatát. A tagállamok biztosítják, hogy a
vizsgálatnak alávetendő vállalkozások kiválasztása a lehető legnagyobb
mértékben garantálja a szabálytalanságok megelőzésére és feltárására
irányuló intézkedések hatékonyságát. A kiválasztás során többek között
figyelembe kell venni a vállalkozásoknak az említett rendszeren belüli pénzügyi
jelentőségét, valamint egyéb kockázati tényezőket. (2) Az (1) bekezdésben
előírt vizsgálatot adott esetben ki kell terjeszteni azokra a természetes
és jogi személyekre, akikkel, illetve amelyekkel a vállalkozások társultak,
valamint más olyan természetes, illetve jogi személyre, aki, illetve amely
tekintetében a 81. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása
érdekében ez fontos lehet. (3) Az e fejezet alapján végzett
vizsgálat nem sérti a 49. és az 50. cikk alapján végzett ellenőrzéseket. 81. cikk
A vizsgálat célkitűzései (1) A vizsgálat tárgyát
képező elsődleges adatok pontosságáról a felmerülő kockázat
mértékéhez igazodó számú – szükség esetén harmadik felek kereskedelmi
dokumentumaira is kiterjedő – keresztellenőrzéssel kell
meggyőződni, amely a következőkből áll: a) a szállítók,
ügyfelek, fuvarozók és egyéb harmadik felek kereskedelmi dokumentumaival
történő összehasonlítások; b) szükség esetén a
készletek mennyiségének és jellegének fizikai ellenőrzése; c) az EMGA
finanszírozási rendszerén belül végrehajtott ügyletekhez vezető vagy azok
következtében keletkező pénzmozgások nyilvántartásával történő
összehasonlítások; és d) a könyvvitellel,
illetve a pénzügyi mozgások nyilvántartásával kapcsolatban a vizsgálat idején
végzett olyan ellenőrzések, amelyek bizonyítják, hogy a kifizető
ügynökség birtokában levő, a kedvezményezett támogatásának kifizetését
igazoló okmányok pontosak. (2) Különösen amennyiben a
vállalkozások, uniós vagy nemzeti rendelkezéseknek megfelelően, a
készletről külön nyilvántartást kötelesek vezetni, az ilyen nyilvántartás
vizsgálatának adott esetben ki kell terjednie a kereskedelmi dokumentumokkal és
szükség szerint a tényleges készletmennyiségekkel történő
összehasonlításra. (3) Az ellenőrizendő
ügyletek kiválasztása során maradéktalanul figyelembe kell venni a
felmerülő kockázat mértékét. 82. cikk
Hozzáférés a kereskedelmi
dokumentumokhoz (1) A vállalkozásért felelős
személyeknek vagy egy harmadik félnek gondoskodnia kell arról, hogy minden
kereskedelmi dokumentumot és kiegészítő információt a vizsgálatért felelős
tisztviselők, illetve az erre felhatalmazott személyek rendelkezésére
bocsássanak. Az elektronikusan tárolt adatokat megfelelő adathordozó
eszközön kell rendelkezésre bocsátani. (2) A vizsgálatért felelős
tisztviselő vagy az arra felhatalmazott személy kérheti, hogy az (1)
bekezdésben említett dokumentumok kivonatát vagy másolatát rendelkezésére
bocsássák. (3) Amennyiben az e fejezet
szerint végzett vizsgálat során megállapítást nyer, hogy a vállalkozás által
vezetett kereskedelmi dokumentumok nem felelnek meg a vizsgálat céljára, a
vállalkozást utasítani kell arra, hogy a jövőben a vizsgálatért
felelős tagállam által előírt módon készítse el ezeket a
dokumentumokat, az érintett ágazatra vonatkozóan más rendeletekben
megállapított kötelezettségek sérelme nélkül. A tagállamok meghatározzák, hogy mely
időponttól kell a dokumentumokat ilyen módon elkészíteni. Amennyiben az e fejezet alapján vizsgálandó
kereskedelmi dokumentumok mindegyike vagy azok egy része olyan – akár az Unió
területén belül, akár azon kívül elhelyezkedő – vállalkozásnál található,
amely ugyanabba a kereskedelmi csoportba, társaságba vagy egységes alapon
irányított vállalkozások társulásába tartozik, mint a vizsgált vállalkozás, az
említett kereskedelmi dokumentumokat a vállalkozás a vizsgálat végrehajtásáért
felelős tagállamok által meghatározott helyen és időpontban a
vizsgálatért felelős tisztviselők rendelkezésére bocsátja. (4) A tagállamok biztosítják a
vizsgálatért felelős tisztviselők jogát a kereskedelmi dokumentumok
lefoglalására, illetve lefoglaltatására. Ezt a jogot a vonatkozó nemzeti
rendelkezések kellő figyelembevételével kell gyakorolni, és az nem érinti
az iratok lefoglalására vonatkozó büntetőeljárási szabályok alkalmazását. 83. cikk
Kölcsönös segítségnyújtás (1) A tagállamok az e fejezet
szerinti vizsgálat végrehajtásában segítséget nyújtanak egymásnak a
következő esetekben: a) ha a vállalkozás
vagy a harmadik fél más tagállamban letelepedett, mint ahol a kérdéses összeg
kifizetése vagy átvétele történt, illetve történnie kellett volna; b) ha a vállalkozás
vagy a harmadik fél más tagállamban letelepedett, mint ahol a vizsgálathoz
szükséges dokumentumok és adatok találhatók. A Bizottság összehangolhatja a két vagy több
tagállam közötti kölcsönös segítségnyújtást magukban foglaló közös
intézkedéseket. (2) A tagállamok az EMGA,
kifizetés szerinti pénzügyi évét követő első három hónap folyamán
megküldik a Bizottság részére egy jegyzéket, amelyben feltüntetik azokat a
harmadik országban letelepedett vállalkozásokat, amelyek esetében a szóban
forgó összeg kifizetése vagy átvétele az adott tagállamban történt, illetve
kellett volna történnie. (4) Amennyiben egy vállalkozással
kapcsolatban a 80. cikkel összhangban végzett vizsgálat során egy másik
tagállam további tájékoztatást igényel, különös tekintettel a 81. cikk szerinti
keresztellenőrzésekre, egyedi vizsgálati kérelmek nyújthatók be az indok
megjelölésével. Az ilyen egyedi kérelmekről negyedévente, minden negyedév
végét követő egy hónapon belül áttekintést kell küldeni a Bizottságnak. A
Bizottság kérheti az egyes kérelmek másolatának rendelkezésre bocsátását. A vizsgálati kérelmeket kézhezvételüket
követően legkésőbb hat hónapon belül teljesíteni kell; a vizsgálat
eredményéről haladéktalanul tájékoztatni kell a kérelmező tagállamot
és a Bizottságot. A Bizottságnak szóló tájékoztatást negyedévente, minden
negyedév végét követő egy hónapon belül kell megadni. 84. cikk
Programozás (1) A tagállamok a 80. cikknek
megfelelően végrehajtandó vizsgálatokhoz vizsgálati programokat dolgoznak
ki a következő vizsgálati időszakra. (2) A tagállamok minden évben
április 15-e előtt megküldik a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett
programjukat, és meghatározzák a következőket: a) a vizsgálatnak
alávetendő vállalkozások száma és azok ágazatonkénti lebontása a hozzájuk
kapcsolódó összegeket figyelembe véve; b) a program
kidolgozására elfogadott kritériumok. (3) A tagállamok által
kidolgozott és a Bizottságnak továbbított programokat a tagállamok
végrehajtják, ha a Bizottság nyolc héten belül nem tette meg észrevételeit. (4) A (3) bekezdés
értelemszerűen alkalmazandó a program tagállamok általi módosításaira. (5) A Bizottság bármikor kérheti,
hogy adott vállalkozási kategóriával egészítsék ki a tagállam programját. (6) Azokat a vállalkozásokat,
amelyek bevételeinek, illetve kifizetéseinek összege 40 000 EUR-nál
kisebb, az e fejezetben előírt vizsgálatnak csak akkor kell alávetni, ha
annak konkrét indokai vannak, amelyeket vagy a tagállamoknak kell az (1)
bekezdésben említett éves programjukban feltüntetni, vagy a Bizottságnak az
említett program esetleges javasolt módosításában. 85. cikk
Külön szervezeti egységek (1) Minden tagállamban külön
szervezeti egységet kell kijelölni, amely e fejezet alkalmazásának nyomon
követéséért felel. Ezek a szervezeti egységek felelősek mindenekelőtt
a következőkért: a) az e fejezetben
előírt vizsgálatnak a szóban forgó külön szervezeti egység által
közvetlenül alkalmazott tisztviselők közreműködésével történő
végrehajtása; vagy b) az egyéb szervezeti
egységekhez tartozó tisztviselők által végzett vizsgálatok összehangolása
és általános felügyelete. A tagállamok úgy is rendelkezhetnek, hogy az e
fejezet szerint végrehajtandó vizsgálatok elvégzése a külön szervezeti egységek
és más nemzeti szervezeti egységek között megosztva történjen, feltéve, hogy
azok összehangolásáért az előbbi felelős. (2) Az e fejezet alkalmazásáért
felelős szervezeti egységet vagy szervezeti egységeket oly módon kell
megszervezni, hogy azok a kifizetésekért és a kifizetések előtt
végrehajtott vizsgálatért felelős szervezeti egységtől vagy
szervezeti egység részlegétől függetlenek legyenek. (3) E fejezet megfelelő
alkalmazásának biztosításához az (1) bekezdésben említett külön szervezeti
egység megteszi az összes szükséges intézkedést, és az érintett tagállam
felruházza az e fejezetben említett összes feladat ellátásához szükséges
hatáskörrel. (4) A tagállamok megfelelő
intézkedéseket hoznak azon természetes, illetve jogi személyekkel szembeni
szankciók kiszabására, akik/amelyek elmulasztják az e fejezetből fakadó
kötelezettségeik teljesítését. 86. cikk
Jelentések (1) A tagállamok a vizsgálati
időszakot követő január 1-je előtt részletes jelentést küldenek
a Bizottságnak e fejezet alkalmazásáról. (2) A tagállamok és a Bizottság e
fejezet alkalmazásáról rendszeres véleménycserét folytatnak. 87. cikk
Információhoz való hozzáférés
és a Bizottság által végrehajtott helyszíni ellenőrzések (1) A Bizottság tisztviselői
a vonatkozó nemzeti jognak megfelelően jogosultak hozzáférni minden, akár
az e fejezet alapján szervezett vizsgálat céljából, akár azt követően
kiállított dokumentumhoz és a tárolt adatokhoz, ideértve az adatfeldolgozó
rendszerekben tárolt adatokat is. Kérésre ezeket az adatokat megfelelő
adathordozó eszközön rendelkezésre kell bocsátani. (2) A 80. cikkben említett
vizsgálatokat a tagállamok tisztviselői hajtják végre. A Bizottság
tisztviselői részt vehetnek az említett vizsgálatokban. Ők maguk nem
gyakorolhatják a nemzeti tisztviselőkre ruházott vizsgálati hatásköröket;
azonban a tagállamok tisztviselőivel azonos jog illeti meg őket az
adott helyiségekbe való bejutáshoz és az érintett iratokhoz való hozzáféréshez. (3) A 83. cikk alapján végzett
vizsgálatok esetében a megkereső tagállam tisztviselői a megkeresett
tagállam hozzájárulásával jelen lehetnek a megkeresett tagállamban folyó
vizsgálatnál, és az említett tagállam tisztviselőivel azonos jog illeti
meg őket az adott helyiségekbe való bejutáshoz és az érintett iratokhoz
való hozzáféréshez. A megkereső tagállamnak a megkeresett
tagállamban folyó vizsgálatokban jelen lévő tisztviselőinek bármikor
tudniuk kell igazolni hivatalos minőségüket. A vizsgálatokat minden
esetben a megkeresett tagállam tisztviselői hajtják végre. (4) Az 1073/99/EK és a 2185/96/EK
rendelet előírásainak sérelme nélkül, abban az esetben, ha a
büntetőeljárásra vonatkozó nemzeti rendelkezések bizonyos eljárásokat a
nemzeti jog által külön kijelölt tisztviselők számára tartanak fenn,
ezekben az eljárásokban sem a Bizottság tisztviselői, sem a tagállam (3)
bekezdésben említett tisztviselői nem vehetnek részt. Semmilyen
körülmények között nem vehetnek részt különösen a személyek otthonában a
tagállam büntetőjoga szerint végzett házkutatásokban, és a személyeknek a
tagállam büntetőjoga szerint történő hivatalos kihallgatásában. Az ezek
nyomán szerzett információkhoz azonban hozzáférhetnek. 88. cikk
Bizottsági hatáskörök (1) Azon intézkedések e fejezet
alkalmazásából való kizárása érdekében, amelyek jellegüknél fogva alkalmatlanok
a kereskedelmi dokumentumok vizsgálata révén elvégzendő utólagos
ellenőrzésre, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján összeállítsa azon
egyéb intézkedések jegyzékét, amelyekre e fejezet nem alkalmazandó és módosítsa
a 84. cikk (6) bekezdésében említett 40 000 EUR összegű küszöböt. (2) A Bizottság szükség esetén
végrehajtási aktusok révén elfogadja az e rendeletnek az Unióban történő
egységes alkalmazására irányuló rendelkezéseket, különösen a következőkkel
kapcsolatban: a) a 80. cikkben említett
vizsgálat végrehajtása, ami a vállalkozások kiválasztását, a vizsgálat mértékét
és ütemtervét illeti; b) a kereskedelmi
dokumentumok megőrzése, a vezetendő dokumentumok típusai és a
nyilvántartandó adatok; c) a 83. cikk (1)
bekezdésében említett közös intézkedések végrehajtása és koordinálása; d) a kérelmek
tartalmára, formájára és benyújtásának módjára vonatkozó részletek és
előírások, az értesítés tartalma, formája és módja, az e fejezet keretében
szükséges információk benyújtása és cseréje; e) az e rendelet
keretében szükséges információk közzétételének feltételei és módja vagy azok
Bizottság általi terjesztésére vagy a tagállamok illetékes hatóságainak
rendelkezésre bocsátására vonatkozó konkrét szabályok és feltételek; f) a 85. cikkben
említett külön szervezeti egység hatáskörei; g) a 86. cikkben
említett jelentések tartalma. Az első albekezdésben meghatározott
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. IV. fejezet
Az ellenőrzésekre vonatkozó egyéb rendelkezések 89. cikk
Piaci intézkedésekhez
kapcsolódó egyéb ellenőrzések (1) A tagállamok intézkedéseket
tesznek annak biztosítására, hogy azok a(z) xxx/xxx/EU rendelet [sCMO] I.
mellékletében említett termékek, amelyek címkézése nem felel meg az említett
rendeletben foglaltaknak, ne kerüljenek forgalomba, illetve hogy az ilyen
termékeket kivonják a forgalomból. (2) A Bizottság által esetlegesen
elfogadott különös rendelkezések sérelme nélkül a(z) xxx/xxx/EU rendelet [sCMO]
129. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott termékeknek az
Unióba történő behozatalát ellenőrzéseknek kell alávetni annak
megállapítására, hogy teljesülnek-e az említett cikk (1) bekezdésében foglalt
feltételek. (3) A tagállamok kockázatelemzésen
alapuló ellenőrzéseket hajtanak végre annak ellenőrzésére, hogy a(z)
xxx/xxx/EU rendelet [sCMO] I. mellékletében említett termékek megfelelnek-e
a(z) xxx/xxx/EU rendelet [sCMO] II. része, II. címe I. fejezetének I.
szakaszában meghatározott szabályoknak, és adott esetben adminisztratív
szankciókat alkalmaznak. (4) Az Unió
forrásainak, valamint az uniós borok identitásának, származásának és
minőségének védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
az alábbiakra vonatkozóan: a) a csalások
felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása,
amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik; valamint a
tagállami adatbankokra vonatkozó szabályok; b) az
ellenőrző szervekre és a köztük megvalósuló kölcsönös
segítségnyújtásra vonatkozó szabályok; c) a tagállamok
megállapításainak közös felhasználására vonatkozó szabályok; d) a szankciók
rendkívüli körülmények esetén való alkalmazására vonatkozó szabályok. 90. cikk
Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések
ellenőrzése (1) A tagállamok megteszik a
szükséges lépéseket, hogy fellépjenek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések
és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések a(z) xxx/xxx/EU rendeletben [sCMO]
említett jogszerűtlen használatának megszüntetése érdekében. (2) A tagállamok kijelölik azt az
illetékes hatóságot, amely felelős a(z) xxx/xxx/EU rendelet [sCMO] 2.
része II. címe I. fejezetének II. szakaszában meghatározott kötelezettségek tekintetében
végzendő ellenőrzésekért a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet[45]
4. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelően, és biztosítják, hogy
bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen a vizsgálati rendszerben
való részvételre, amely megfelel az említett kötelezettségeknek. (3) Az Unión belül a
termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során,
valamint kiszerelése közben vagy után a (2) bekezdésben említett illetékes
hatóság, vagy a 882/2004/EK rendelet 2. cikke második albekezdésének 5. pontja
szerinti, az ugyanazon rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak
megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több
ellenőrző szerv biztosítja. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján elfogadja a következőket: a) a tagállamok által a
Bizottsággal közlendő információk; b) a termékleírásnak
való megfelelés ellenőrzéséért felelős hatóságra vonatkozó szabályok,
beleértve azt az esetet is, ha a földrajzi terület harmadik országban van; c) a tagállamok által
az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi
jelzések jogszerűtlen használatának megakadályozása érdekében
végrehajtandó intézkedések; d) a tagállamok által
elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, beleértve a laboratóriumi
vizsgálatokat is. Az első albekezdésben előírt
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU
rendelet [sCMO] megfelelő cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően kell elfogadni. VI. CÍM
KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉS I. fejezet
Hatály 91. cikk
Általános elv (1) Ha a 92. cikkben említett
kedvezményezett a mezőgazdasági üzem tekintetében nem tartja be a
kölcsönös megfeleltetésre vonatkozóan a 93. cikkben meghatározott szabályokat,
a szóban forgó kedvezményezettel szemben szankciót kell alkalmazni. (2) Az (1) bekezdésben említett
szankciót csak akkor kell alkalmazni, ha a) a szabályok
megsértése a szóban forgó kedvezményezettnek közvetlenül tulajdonítható
cselekmény vagy mulasztás következménye; b) a szabályok
megsértése a kedvezményezett mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódik; és c) az érintett terület
a kedvezményezett mezőgazdasági üzeméhez tartozik. Azonban erdőterületekre nem alkalmazandó ez a
szankció, amennyiben az érintett területre nem igényeltek a(z) xxx/xxx/EU rendelet
[RD] 22. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, 31. és 35. cikkével összhangban
lévő támogatást. (3) E cím alkalmazásában
mezőgazdasági üzem valamennyi termelőegység és terület, amelyet a 92.
cikkben említett kedvezményezett kezel, és amely ugyanazon tagállam területén
helyezkedik el. 92. cikk
Az érintett kedvezményezettek A 91. cikk a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP]
szerinti közvetlen kifizetésben, a(z) xxx/xxx/EU rendelet [sCMO] 44. és 45.
cikke szerinti kifizetésekben, valamint a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke
(1) bekezdésének a) és b) pontja, 29–32. cikke, 34. és 35. cikke szerinti éves
támogatásban részesülő kedvezményezettekre alkalmazandó. Azonban a 91. cikk nem alkalmazandó a(z)
xxx/xxx/EU rendelet [DP] V. címében említett mezőgazdasági kistermelői
támogatási rendszerben részt vevő kedvezményezettekre és azokra a
kedvezményezettekre, akik a(z) RD/xxx/EU rendelet 29. cikkének (9) bekezdése
szerinti támogatásban részesülnek. 93. cikk
A kölcsönös megfeleltetésre
vonatkozó szabályok A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó
szabályokat a II. mellékletben szereplő, az uniós jog keretébe tartozó,
jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, valamint a földterület jó
mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó, nemzeti szintű előírások
képezik, és azok a következő területekre terjednek ki: a) a környezet, az
éghajlatváltozás és a földterület jó mezőgazdasági állapota; b) köz-, állat- és
növényegészségügy, c) állatjólét. A II. mellékletben említett, jogszabályban
foglalt gazdálkodási követelményekkel összefüggő jogi aktusokat a hatályos
változatnak, irányelv esetében pedig a tagállamok általi végrehajtásnak
megfelelően kell alkalmazni. A vízpolitika terén a közösségi fellépés
kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv a II.
melléklet részét képezi, miután valamennyi tagállam végrehajtotta az
irányelvet, és megállapításra kerültek a mezőgazdasági termelőkre
közvetlenül alkalmazandó kötelezettségek. Az említett elemek figyelembevétele
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II.
melléklet módosítása céljából, attól az időponttól számított 12 hónapon
belül, amikor az utolsó tagállam is értesítette a Bizottságot az irányelv
végrehajtásáról. A peszticidek fenntartható használatának
elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009.
október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv a II. melléklet
részét képezi, miután valamennyi tagállam végrehajtotta az irányelvet, és
megállapításra kerültek a mezőgazdasági termelőkre közvetlenül
alkalmazandó kötelezettségek. Az említett elemek figyelembevétele érdekében a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítása
céljából, attól az időponttól számított 12 hónapon belül, amikor az utolsó
tagállam is értesítette a Bizottságot az irányelv végrehajtásáról, beleértve az
integrált növényvédelemre vonatkozó kötelezettségeket. Emellett a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó
szabályoknak a 2014. és a 2015. év tekintetében tartalmazniuk kell az állandó
gyepterület fenntartását is. Azok a tagállamok, amelyek 2004. január 1-jén az
Unió tagállamai voltak, biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú
támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó
gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között –
továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Azok a tagállamok, amelyek 2004-ben
váltak az Unió tagállamává, biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén állandó
gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között –
továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Bulgária és Románia biztosítja,
hogy a 2007. január 1-jén állandó gyepterületként hasznosított földterületek –
meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Az előző bekezdés nem alkalmazandó
az erdősítésre szánt, állandó gyepterületként hasznosított földterületek
esetében, amennyiben az ilyen erdőtelepítés összeegyeztethető a
környezettel, valamint kivételt képeznek a karácsonyfa-ültetvények és a gyorsan
növő fafajok rövid távú telepítése. Az előző két bekezdés
előírásainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az állandó gyepterület fenntartására vonatkozó szabályokról,
különösen annak biztosításához, hogy a mezőgazdasági termelők
szintjén intézkedésekre kerüljön sor az állandó gyepterület fenntartása
céljából, a szabályok magukban foglalják a területek állandó gyepterületté való
átalakítására vonatkozó egyéni kötelezettséget, amennyiben megállapítást nyer,
hogy az állandó gyepterületként hasznosított földterület aránya csökken. Emellett a Bizottság végrehajtási aktusok
útján elfogadja a fenntartandó állandó gyepterület és a mezőgazdasági
földterület arányának meghatározására vonatkozó módszereket. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági
eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 94. cikk
A földterület jó
mezőgazdasági és környezeti állapotához kapcsolódó tagállami
kötelezettségek A tagállamok biztosítják valamennyi
mezőgazdasági terület, többek között a termelésből kivont
termőterületek jó mezőgazdasági és környezeti állapotának
fenntartását. A tagállamok a II. melléklet alapján meghatározzák a földterület
jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan a kedvezményezettek
által betartandó, nemzeti vagy regionális szintű minimális
előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi
sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő
gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási
gyakorlat és a gazdaságok szerkezete. A tagállamok nem határozhatnak meg olyan
minimumkövetelményeket, amelyek nem szerepelnek a II. mellékletben. 95. cikk
A kedvezményezettek
tájékoztatása A tagállamok, adott esetben elektronikus úton,
ellátják az érintett kedvezményezetteket a kölcsönös megfeleltetés tekintetében
betartandó szabályok jegyzékével és a szabályokra vonatkozó tájékoztatással. II. fejezet
A kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő ellenőrzési rendszerek és
szankciók 96. cikk
A kölcsönös megfeleltetés
ellenőrzése (1) A tagállamok adott esetben az
V. cím II. fejezetében meghatározott integrált rendszert és mindenekelőtt
a 69. cikk (1) bekezdésének a), b), d), e) és f) pontjában említett elemeket
alkalmazzák. A tagállamok igénybe vehetik meglévő
igazgatási és ellenőrzési rendszereiket a kölcsönös megfeleltetés
szabályainak való megfelelés biztosítása céljából. E rendszereknek, és különösen a sertések
azonosításáról és nyilvántartásáról szóló, 2008. július 15-i 2008/71/EK tanácsi
irányelvvel[46],
valamint az 1760/2000/EK rendelettel és a 21/2004/EK rendelettel összhangban az
állatok azonosítására és nyilvántartására létrehozott rendszernek
kompatibilisnek kell lennie az e rendelet V. címének II. fejezetében említett
integrált rendszerrel. (2) A szóban forgó
követelményektől, előírásoktól, jogi aktusoktól és kölcsönös
megfeleltetési területektől függően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy
adminisztratív ellenőrzéseket végeznek, különösen ha azokat a vonatkozó
követelményre, előírásra, jogi aktusra vagy kölcsönös megfeleltetési
területre alkalmazandó ellenőrzési rendszer már előírta. (3) A tagállamok helyszíni
ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes
kedvezményezettek betartják-e az e címben meghatározott kötelezettségeket. (4) A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogad el az e címben említett kötelezettségek
betartásának vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására
vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. 97. cikk
A szankció alkalmazása (1) A 91. cikkben előírt
szankció akkor alkalmazandó, ha egy adott naptári évben (a továbbiakban: az
érintett naptári év) bármikor nem teljesülnek a kölcsönös megfeleltetésre
vonatkozó szabályok, és az előírások ezen megsértése az érintett naptári
évben támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet benyújtó mezőgazdasági
termelőnek róható fel. Az első albekezdés értelemszerűen
alkalmazandó azokra a kedvezményezettekre, akikről megállapítják, hogy a
szerkezetátalakítási és átállási támogatási programból nyújtott első
kifizetés naptári évét követő év január 1-jétől számított három éven
belül vagy a(z) …/…/EU rendeletben [sCMO] említett zöldszüreti támogatási
programból nyújtott kifizetés naptári évét követő év január 1-jétől
számított egy év (a továbbiakban: az érintett naptári évek) során bármikor nem
tartották be a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályokat. (2) Abban az esetben, ha az
érintett naptári évben vagy években a földet átruházzák, szintén az (1)
bekezdést kell alkalmazni, ha az előírások említett megsértése olyan
cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek
róható fel, akinek a földterületet átruházták, vagy aki azt átruházta.
Ettől eltérve, ha az a személy, akinek a cselekmény vagy mulasztás közvetlenül
felróható, az érintett naptári évben vagy években támogatási kérelmet vagy
kifizetési kérelmet nyújtott be, a szankciót az ezen személynek nyújtott vagy
nyújtandó, a 92. cikkben említett kifizetések teljes összegére kell alkalmazni.
E bekezdés alkalmazásában „átruházás”: bármely
olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület többé nem áll az
átruházó rendelkezésére. (3) Az (1) bekezdéstől
függetlenül a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak bírságot,
amennyiben annak összege kedvezményezettenként és naptári évenként legfeljebb
100 eurót tenne ki a 101. cikk értelmében elfogadandó szabályok alapján. Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe
veszi az első albekezdésben meghatározott lehetőséget, akkor az
illetékes hatóság a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára
vonatkozóan megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket,
hogy megtörtént-e az előírások megsértésének a kedvezményezett általi
orvoslása. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések
meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a
kedvezményezettet. (4) A szankció nincs hatással
azon kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére, amelyekre a
csökkentés vagy kizárás vonatkozik. 98. cikk
Szankció alkalmazása Bulgária
és Románia esetében Bulgária és Románia esetében az állatjólét
területére vonatkozó, a II. mellékletben említett, jogszabályban foglalt
gazdálkodási követelményeket illetően a 91. cikkben említett szankciókat
legkésőbb 2016. január 1-jétől kell alkalmazni. 99. cikk
A szankció kiszámítása (1) A 91. cikkben előírt
szankciót az említett kedvezményezettnek az érintett naptári évben vagy években
nyújtott vagy nyújtandó, 92. cikk szerinti kifizetések teljes összegének
csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén kell alkalmazni. A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás
köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az
előírások megsértésének súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve
ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben
megállapított szempontokat. (2) Az előírások
gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem
haladhatja meg az 5 %-ot, az előírások ismételt megsértése esetén
pedig a 15 %-ot. Kellően indokolt esetben a tagállamok
dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben az előírások
megsértése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama
alapján – kisebb jelentőségűnek minősül. Az előírások
megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz-
vagy állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb
jelentőségűnek. A ténymegállapításról és az előírások
megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről
értesíteni kell a kedvezményezettet. (3) Az előírások szándékos
megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke elvben nem lehet kisebb
20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több
naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből. (4) Mindenesetre a
támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes
összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg az (1) bekezdés
első albekezdésében említett teljes összeget. 100. cikk
A kölcsönös megfeleltetés
rendszeréből eredő összegek A tagállamok a 99. cikkben említett
csökkentések és kizárások alkalmazásából eredő összegekből
10 %-ot tarthatnak vissza. 101. cikk
Átruházott hatáskörök (1) Annak biztosítása érdekében,
hogy a pénzösszegek jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos
legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös
megfeleltetés előírásainak megsértése miatti szankciók kiszámításához
szükséges egységes alap megállapításához, a költségvetési fegyelem miatt
alkalmazott csökkentés figyelembevételével. (2) Annak érdekében, hogy a
kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és
megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan. VII. CÍM
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK I. fejezet
Kommunikáció 102. cikk
Információközlés (1) Az ágazati rendeletekben
meghatározott rendelkezésekben előírtakon túl, a tagállamok megküldik a
Bizottságnak az alábbi információkat, nyilatkozatokat és dokumentumokat: a) az akkreditált
kifizető ügynökségekre és az akkreditált koordináló szervekre vonatkozóan: i. az akkreditációs
okirat; ii. megbízatásuk
(akkreditált kifizető ügynökség vagy akkreditált koordináló szerv); iii. adott esetben az
akkreditáció visszavonása; b) a tanúsító szervekre
vonatkozóan: i. nevük; ii. címük; c) az EMGA és az EMVA
által finanszírozott műveletekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozóan: i. az akkreditált
kifizető ügynökség vagy az akkreditált koordináló szerv által aláírt
kiadásigazoló nyilatkozatok – amelyek egyúttal kifizetési kérelmek is –,
kiegészítve a szükséges információkkal; ii. az EMGA-t
illetően a pénzügyi igények becslése, az EMVA-t illetően pedig az év
folyamán benyújtandó kiadásigazoló nyilatkozatok becsléseinek frissítése,
valamint a következő pénzügyi évre vonatkozó becsült kiadásokat tartalmazó
igazoló nyilatkozatok; iii. amennyiben a tagállam
egynél több kifizető ügynökséget akkreditált, az érintett pénzügyi évet
követő év február 15-ig összefoglaló jelentés, amely nemzeti szintű
áttekintést nyújt valamennyi vezetői megbízhatósági nyilatkozatról,
valamint a tanúsító szervek által azokról kiadott auditvéleményekről; iv. a vezetői
megbízhatósági nyilatkozat és az akkreditált kifizető ügynökségek éves
elszámolásai; v. az ütemtervvel és
az ágazatspecifikus jogszabályokban meghatározott részletes rendelkezésekkel
összhangban elvégzett összes audit és ellenőrzés eredményének
összefoglalója. Az akkreditált kifizető ügynökségek
EMVA-kiadásokról készített éves elszámolásait az egyes programok szintjén kell
benyújtani. (2) A tagállamok részletesen
tájékoztatják a Bizottságot a 94. cikkben említett, a jó mezőgazdasági és
környezeti állapot végrehajtása céljából tett intézkedésekről és a III.
címben említett mezőgazdasági tanácsadó rendszer részleteiről. (3) A tagállamok rendszeresen
tájékoztatják a Bizottságot az V. cím II. fejezetében említett integrált
rendszer alkalmazásáról. A Bizottság e témakörben véleménycseréket szervez a
tagállamokkal. 103. cikk
Titoktartás (1) A tagállamok és a Bizottság megtesz minden, a rendelet végrehajtása
során végzett ellenőrzések, illetve a számlaelszámolás keretében közölt
vagy kapott információ titkosságának biztosításához szükséges intézkedést. Az említett információra a 2185/96/Euratom, EK
tanácsi rendelet[47]
8. cikkében meghatározott szabályok alkalmazandók. (2) A jogi eljárásokra vonatkozó
nemzeti rendelkezések sérelme nélkül, az V. cím III. fejezetében előírt
vizsgálat során szerzett információ szakmai titoktartás tárgyát képezi. Az
ilyen információ kizárólag azokkal a személyekkel közölhető, akiknek – a
tagállamokban vagy az Unió intézményeiben teljesítendő feladataikból
kifolyólag – e feladataik ellátásához az adott információra szükségük van. 104. cikk
Bizottsági hatáskörök A Bizottság végrehajtási aktusok útján
szabályokat fogadhat el a következőkkel kapcsolatban: a) a Bizottság
részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja,
tartalma, gyakorisága, határideje és részletes szabályai az alábbiak esetében: i. a kiadásigazoló
nyilatkozatok, a becsült kiadások, és azok naprakésszé tétele, beleértve a
címzett bevételeket is, ii. vezetői
megbízhatósági nyilatkozatok és a kifizető ügynökségek éves elszámolásai,
valamint valamennyi rendelkezésre álló audit és elvégzett ellenőrzés
eredményei; iii. az elszámolások
tanúsításáról szóló jelentések; iv. az akkreditált
kifizető ügynökségek, az akkreditált koordináló szervek és a tanúsító
szervek azonosítására szolgáló adatok; v. az EMGA-ból és az
EMVA-ból finanszírozott kiadások elszámolásának és kifizetésének részletes
szabályai; vi. a tagállamok által
a vidékfejlesztési műveletek és programok keretében végrehajtott pénzügyi
kiigazításokról szóló értesítések és a tagállamok által szabálytalanságok
nyomán kezdeményezett visszafizettetési eljárásokról szóló összefoglaló
jelentések; vii. a 60. cikknek
megfelelően hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk. b) a Bizottság és
a tagállamok közötti információ- és dokumentumcsere részletes szabályai és az
információs rendszerek működtetése, beleértve az e rendszerek által
feldolgozandó adatok jellegét, formátumát és a megfelelő adattárolási
szabályokat is; c) a tagállamok
által a Bizottsághoz eljuttatandó információk, dokumentumok, statisztikák és
jelentések, valamint ezen értesítések határideje és módja. Az első bekezdésben előírt
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni. II. FEJEZET
Az euró használata 105. cikk
Általános elvek (1) A
vidékfejlesztési programok elfogadásáról szóló bizottsági határozatokban
szereplő pénzösszegeket, a Bizottság lekötött és kifizetett pénzösszegeit,
továbbá az igazolt vagy tanúsított kiadások, valamint a tagállamok
kiadásigazoló nyilatkozatainak pénzösszegeit euróban kell kifejezni és
folyósítani. (2) Az ágazati mezőgazdasági
jogszabályokban meghatározott árakat és összegeket euróban kell kifejezni. Az említett összegeket az euróövezeti tagállamok
esetében euróban, az euróövezeten kívüli tagállamok esetében pedig az adott
tagállam nemzeti valutájában kell kifizetni vagy beszedni. 106. cikk
Árfolyam és meghatározó
ügyleti tény (1) A 105. cikk (2) bekezdésében
említett árakat és összegeket az euróövezeten kívüli tagállamok esetében
átváltási árfolyam használatával kell átváltani nemzeti valutára. (2) Az árfolyamra vonatkozó
meghatározó ügyleti tény: a) a harmadik
országokkal folytatott kereskedelemben beszedett vagy kifizetett összegek
esetében a behozatali vagy kiviteli vámeljárás befejezése; b) az összes többi
esetben az a tény, amely által a művelet gazdasági célja megvalósul. (3) Amennyiben egy, a(z)
DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetést az eurótól eltérő
pénznemben folyósítanak a kedvezményezett részére, a tagállamok a támogatás
euróban kifejezett összegét az Európai Központi Bank által azon év október
1-jét megelőzően megállapított utolsó árfolyamon váltják át nemzeti
valutára, amely évre a támogatást megítélték. (4) Az EMGA-t illetően az
euróövezeten kívüli tagállamok a kiadásigazoló nyilatkozatok elkészítésekor
ugyanazt az átváltási árfolyamot alkalmazzák, amelyet e fejezet
rendelkezéseivel összhangban a kedvezményezetteknek történő kifizetések
folyósításakor vagy bevételek beszedésekor alkalmaztak. (5) A (2) bekezdésben említett
meghatározó ügyleti tény pontosítása, illetve a piacszervezésre vagy a szóban
forgó összegre jellemző sajátos okból kifolyólag történő
meghatározása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett
meghatározó ügyleti tényekre és az alkalmazandó árfolyamra vonatkozó
szabályokról. A konkrét ügyleti tényt az alábbi kritériumok figyelembevételével
kell meghatározni: a) az átváltási
árfolyam kiigazításainak mihamarabbi tényleges alkalmazhatósága; b) a piacszervezés
keretében végzett hasonló tevékenységeket meghatározó ügyleti tények
hasonlósága; c) a piacszervezéssel
kapcsolatos árakra és összegekre vonatkozó meghatározó ügyleti tények
koherenciája; d) a megfelelő
átváltási árfolyamok alkalmazására vonatkozó ellenőrzések
megvalósíthatósága és hatékonysága. (6) Annak elkerülésére, hogy az
euróövezeten kívüli tagállamok más átváltási árfolyammal számoljanak
egyrészről a bevételeknek, illetve a kedvezményezettek számára kifizetett
támogatásoknak az eurótól eltérő pénznemben történő elszámolásánál,
másrészről a kifizető ügynökségek kiadásigazoló nyilatkozatainak
elkészítésekor, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
kiadásigazoló nyilatkozatok elkészítésekor, illetőleg a közraktározási
műveleteknek a kifizető ügynökség elszámolásaiban való nyilvántartásakor
alkalmazandó átváltási árfolyamról. 107. cikk
Védintézkedések és eltérések (1) A Bizottság végrehajtási
aktusok révén intézkedéseket fogadhat el az uniós jogszabályok alkalmazásának
védelme érdekében, ha a nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi
gyakorlat veszélyeztetheti azt. Ezek az intézkedések szükség esetén eltérhetnek
a hatályos rendelkezésektől. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot, valamint a
tagállamokat haladéktalanul értesíteni kell az első albekezdésben említett
intézkedésekről. (2) Abban az esetben, ha valamely
nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi gyakorlat veszélyeztetheti az
uniós jogszabályok alkalmazását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el, eltérve ettől a szakasztól, különösen az alábbi esetekben: a) ha valamely ország a
megszokottól eltérő átváltási módszereket, például több eltérő
átváltási árfolyamot alkalmaz, vagy bartermegállapodásokat működtet; b) ha valamely országok
pénznemeit a hivatalos devizapiacokon nem jegyzik, vagy ha az ilyen valuták
árfolyammozgásainak torzító hatásuk lehet a kereskedelemre. 108. cikk
Az euró használata az
euróövezeten kívüli tagállamokban (1) Abban az esetben, ha valamely
euróövezeten kívüli tagállam olyan döntést hoz, amelynek értelmében az ágazati
mezőgazdasági jogszabályokból eredő kiadásokat nem saját nemzeti
valutájában, hanem euróban fizeti ki, a tagállam intézkedéseket tesz annak
érdekében, hogy az euró használata ne jelentsen rendszeres előnyt a
nemzeti pénznem használatához képest. (2) A tagállam a tervezett
intézkedésekről azok hatálybalépését megelőzően értesíti a
Bizottságot. Az intézkedések nem léptethetők érvénybe mindaddig, amíg a
Bizottság azokat el nem fogadta. III. FEJEZET
Jelentéstétel és értékelés 109. cikk
Éves pénzügyi jelentés Minden, a költségvetési évet követő év
szeptember végéig a Bizottság pénzügyi jelentést készít az EMGA és az EMVA
előző pénzügyi év folyamán történt irányításáról, és benyújtja az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 110. cikk
A közös agrárpolitika
nyomon követése és értékelése (1) Közös monitoring- és
értékelési keretet kell kidolgozni a közös agrárpolitika teljesítményének
mérése céljából. A keret magában foglalja a közös agrárpolitikai intézkedések –
és különösen a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetések, a(z)
CMO/xxx/EU rendeletben előírt piaci intézkedések, a(z) RD/xxx rendeletben
előírt vidékfejlesztési intézkedések és az ebben a rendeletben előírt
kölcsönös megfeleltetés alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez
kapcsolódó valamennyi eszközt. A hatékony teljesítménymérés biztosítása érdekében
a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett keret tartalmára
és kialakítására vonatkozóan. (2) Az (1) bekezdésben említett
közös agrárpolitikai intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel
összefüggésben kell mérni: a) fenntartható
élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők
jövedelmével, a mezőgazdasági termelékenységgel és az árstabilitással; b) a természeti
erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással
összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok
kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással; c) kiegyensúlyozott
területi fejlődés, középpontban a vidékfejlesztéssel, a növekedés
előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. A Bizottság végrehajtási aktusok révén
meghatározza az első albekezdésben említett célkitűzésekhez
kapcsolódó konkrét mutatókat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni. (3) A tagállamok megadnak minden
olyan információt a Bizottságnak, amely az érintett intézkedések nyomon
követéséhez és értékeléséhez szükséges. A Bizottság adott esetben figyelembe veszi a
lehetséges adatforrások közötti adatigényeket és szinergiákat, különösen
statisztikai célú felhasználhatóságukat. A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat
fogad el a tagállamok által nyújtandó információkra, valamint a lehetséges
adatforrások közötti adatigényekre és szinergiákra vonatkozóan. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (4) A Bizottság az Európai
Parlament és a Tanács részére négyévente jelentést készít e cikk végrehajtásáról.
Az első jelentést legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészíteni. VIII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 111. cikk
A felhatalmazás gyakorlása (1) A
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás feltételeit e cikk tartalmazza. (2) A
Bizottság e rendeletben említett felhatalmazása ezen rendelet hatálybalépésének
időpontjától határozatlan időre szól. (3) Az
Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az e rendeletben
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió
Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban
megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a
már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A
Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően
haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a
Tanácsot. (5) Az e
rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem
az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam
leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy
nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik. 112. cikk
Bizottsági eljárás (1) A
Bizottság munkáját a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében létrehozott bizottság. (2) Az e
bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke
alkalmazandó. (3) Az e
bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke
alkalmazandó. 113. cikk
Hatályon kívül helyezés (1) A 352/78/EGK, a 2799/98/EK, a
814/2000/EK, az 1290/2005/EK, valamint a 485/2008/EK rendelet hatályát veszti. Az 1290/2005/EK rendelet 44a. cikke azonban
továbbra is alkalmazandó. (2) A hatályon kívül helyezett
rendeletekre való hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásként kell
értelmezni, a III. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban. 114. cikk
Átmeneti intézkedések A 113. cikkben említett, hatályon kívül
helyezett rendeletekben előírt rendelkezésekről az e rendelet által
bevezetett rendelkezésekre történő zökkenőmentes átmenet biztosítása
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikkel összhangban
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. 115. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet 2014. január 1-jétől
alkalmazandó. A következő rendelkezéseket azonban 2013.
október 16-tól kell alkalmazni: a) a 7., 8. és 9.
cikk; b) a 18., 42., 43.
és 45. cikket a 2013. október 16-tól kezdődően felmerült kiadások
esetében. Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a
Tanács részéről az elnök az
elnök I.
MELLÉKLET A
mezőgazdasági tanácsadó rendszer minimális alkalmazási köre az
éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz,
a biológiai sokféleséghez, a vízvédelemhez, az állat- és növénybetegségek
bejelentéséhez és az innovációhoz kapcsolódóan, a 12. cikk (2) bekezdésének c)
pontjában megállapítottak szerint A tagállamok által a kedvezményezettek
szintjén az alábbiak körében – adott esetben – meghatározott követelmények,
tevékenységek és tanácsadás: Az éghajlatváltozás mérséklése és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: –
Tájékoztatás az éghajlatváltozásnak az adott
régiókban várható hatásairól és azoknak a vonatkozó gazdálkodási gyakorlatoknak
az előrelátható hatásairól, amelyek üvegházhatású gázok kibocsátásával
járnak; tájékoztatás a mezőgazdasági ágazat hozzájárulásáról az
éghajlatváltozás mérsékléséhez javított gazdálkodási és agrárerdészeti
gyakorlat révén, valamint a gazdaságokban megvalósuló, megújuló energiával
kapcsolatos projekteken és a gazdaságok energiahatékonyságának növelésén
keresztül. –
Beruházások tárgyi eszközökbe a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 18. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében. –
A mezőgazdasági termelési potenciál
helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése
a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 19. cikke értelmében. –
Erdősítés és fásítás a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. –
Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása a(z)
xx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. –
Erdőtüzek és természeti katasztrófák által
okozott erdőkárok megelőzése és helyreállítása a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 22. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében. –
Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és
környezeti értékének növelését célzó beruházások a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet
22. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében. –
Új erdészeti technológiákra, valamint erdei
termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások a(z) xx/xxx/EU
[RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében. –
Az éghajlatváltozás mérséklését és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó agrár-környezetvédelmi
műveletek a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikke értelmében. –
Az éghajlatváltozás mérséklését és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó ökológiai termelés a(z) xx/xxx/EU
[RD] rendelet 30. cikke értelmében. –
Az éghajlatváltozás mérséklését és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó erdő-környezetvédelmi
szolgáltatások és erdővédelem a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 35. cikke
értelmében. Biológiai sokféleség: –
Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK
irányelve a vadon élő madarak védelméről. –
A Tanács 92/43/EGK irányelve a természetes
élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről. –
Beruházások tárgyi eszközökbe a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében. –
Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása a(z)
xx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. –
Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és
környezeti értékének növelését célzó beruházások a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet
22. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében. –
A biológiai sokféleséget célzó
agrár-környezetvédelmi műveletek a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikke
értelmében. –
A biológiai sokféleséget célzó ökológiai termelés
a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 30. cikke értelmében. –
A biológiai sokféleséget célzó
erdő-környezetvédelmi szolgáltatások és erdővédelem a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 35. cikke értelmében. Vízvédelem: –
A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek
meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv 11. cikkének (3) bekezdése. –
A növényvédő szerek megfelelő
felhasználása az 1107/2009/EK rendelet 55. cikke értelmében, és különösen a
peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés
kereteinek meghatározásáról szóló 2009/128/EK irányelv 14. cikkében említett
integrált növényvédelmi alapelveinek való megfelelés. –
Beruházások tárgyi eszközökbe a vízgazdálkodás
terén a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 18. cikke (1) bekezdésének c) pontja
értelmében. –
A vízgazdálkodásra irányuló agrár-környezetvédelmi
műveletek a(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikke értelmében. –
A vízgazdálkodásra irányuló ökológiai termelés a(z)
xx/xxx/EU [RD] rendelet 30. cikke értelmében. Állat- és növénybetegségek bejelentése: –
A Tanács 2003/85/EK irányelve (2003. szeptember
29.) a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi
intézkedésekről. –
A Tanács 92/119/EGK irányelve (1992. december 17.)
az egyes állatbetegségek elleni védekezésre irányuló általános közösségi
intézkedések, valamint a sertések hólyagos betegségére vonatkozó külön
intézkedések bevezetéséről. –
A Tanács 2000/75/EK irányelve (2000. november 20.)
a kéknyelv betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön
rendelkezések megállapításáról. –
A Tanács 2000/29/EK irányelve (2000. május 8.) a
növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe
történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési
intézkedésekről. Innováció: –
Tájékoztatás az innovációra irányuló
tevékenységekhez kapcsolódóan. –
Tevékenységek terjesztése a(z) xx/xxx/EU [RD]
rendelet 53. cikkében megállapított [Európai innovációs partnerségi] hálózat
keretében. –
A(z) xx/xxx/EU [RD] rendelet 36. cikkében
meghatározott együttműködés. II. MELLÉKLET A
kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok a 93. cikk alapján SMR: Jogszabályban
foglalt gazdálkodási követelmény (statutory management requirement) GAEC: A
földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó
előírások (Standards for good agricultural and environmental condition of
land) Terület || Fő téma || Követelmények és előírások Környezet, éghajlatváltozás és a földterület jó mezőgazdasági állapota || Víz || SMR 1 || A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.) || 4. és 5. cikk GAEC 1 || A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása[48] || GAEC 2 || Amennyiben a víz öntözési célú felhasználása engedélyköteles, a vonatkozó engedélyezési eljárások betartása || GAEC 3 || A felszín alatti vizek szennyezés elleni védelme: a felszín alatti vizekbe való közvetlen kibocsátás tilalma és a felszín alatti vizeknek a 80/68/EGK irányelv mellékletében felsorolt veszélyes anyagok talajra történő kibocsátása és a talajon keresztül való átszivárgása révén okozott közvetett szennyezésének megelőzése || Talaj és szénkészlet || GAEC 4 || Minimális talajborítás || GAEC 5 || Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására || GAEC 6 || A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása, beleértve a tarlóégetés tilalmát || GAEC 7 || A vizes élőhelyek és a jelentős kötöttszénkészletekkel rendelkező talajok védelme, beleértve az első szántás tilalmát[49] || Biológiai sokféleség || SMR 2 || Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.) || 3. cikk (1) bekezdés, 3. cikk (2) bekezdés b) pont, 4. cikk (1), (2) és (4) bekezdés SMR 3 || A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.) || 6. cikk (1) és (2) bekezdés A táj jellegzetessége, a megőrzés minimális szintje || GAEC 8 || A táj jellegzetességeinek megtartása, beleértve adott esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a madarak költési és fiókanevelési időszakában történő kivágásának tilalmát, és az invazív fajok és kártevők elkerülésére irányuló lehetséges intézkedéseket || Közegészségügy, állat- és növényegészségügy || Élelmiszer-biztonság || SMR 4 || Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.) || 14., 15. cikk, 17. cikk (1) bekezdés[50], 18., 19. és 20. cikk SMR 5 || A Tanács 96/22/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.) || 3. cikk a), b), d) és e) pont, 4., 5. és 7. cikk Az állatok azonosítása és nyilvántartása || SMR 6 || A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2005.8.8., 31. o.) || 3., 4. és 5. cikk SMR 7 || Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.) || 4. és 7. cikk SMR 8 || A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.) || 3., 4. és 5. cikk Állatbetegségek || SMR 9 || Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.) || 7., 11., 12., 13. és 15. cikk Növényvédő szerek || SMR 10 || Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.) || 55. cikk első és második mondat Állatjólét || Állatjólét || SMR 11 || A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.) || 3. és 4. cikk SMR 12 || A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.) || 3. és 4. cikk SMR 13 || A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.) || 4. cikk III. MELLÉKLET MEGFELELÉSI
TÁBLÁZAT 1. 352/78/EGK rendelet 352/78/EGK rendelet || E rendelet 1. cikk || 45. cikk (1) bekezdés e) pont 2. cikk || 45. cikk (2) bekezdés 3. cikk || 48. cikk (1) bekezdés 4. cikk || - 5. cikk || - 6. cikk || - 2. 2799/98/EK rendelet 2799/98/EK rendelet || E rendelet 1. cikk || - 2. cikk || 105. cikk (2) bekezdés és 106. cikk 3. cikk || 106. cikk 4. cikk || - 5. cikk || - 6. cikk || - 7. cikk || 107. cikk 8. cikk || 108. cikk 9. cikk || - 10. cikk || - 11. cikk || - 3. 814/2000/EK rendelet 814/2000/EK rendelet || E rendelet 1. cikk || 47. cikk (1) bekezdés 2. cikk || 47. cikk (2) bekezdés 3. cikk || - 4. cikk || - 5. cikk || - 6. cikk || - 7. cikk || - 8. cikk || 47. cikk (5) bekezdés 9. cikk || - 10. cikk || 47. cikk (4) bekezdés és 112. cikk 11. cikk || - 4. 1290/2005/EK rendelet 1290/2005/EK rendelet || E rendelet 1. cikk || 1. cikk 2. cikk || 3. cikk 3. cikk || 4. cikk 4. cikk || 5. cikk 5. cikk || 6. cikk 6. cikk || 7. cikk 7. cikk || 9. cikk 8. cikk || 102. cikk 9. cikk || 60. cikk 10. cikk || 10. cikk 11. cikk || 11. cikk 12. cikk || 16. cikk 13. cikk || 19. cikk 14. cikk || 17. cikk 15. cikk || 18. cikk 16. cikk || 42. cikk 17. cikk || 43. cikk (1) bekezdés 17a. cikk || 43. cikk (2) bekezdés 18. cikk || 24. cikk 19. cikk || 26. cikk 20. cikk || 27. cikk 21. cikk || 28. cikk 22. cikk || 31. cikk 23. cikk || 32. cikk 24. cikk || 33. cikk 25. cikk || 34. cikk 26. cikk || 35. cikk 27. cikk || 43. cikk (1) bekezdés 27a. cikk || 43. cikk (2) bekezdés 28. cikk || 36. cikk 29. cikk || 37. cikk 30. cikk || 53. cikk 31. cikk || 54. cikk 32. cikk || 56. és 57. cikk 33. cikk || 56. és 58. cikk 34. cikk || 45. cikk 35. cikk || - 36. cikk || 50. cikk 37. cikk || 49. cikk 38. cikk || - 39. cikk || - 40. cikk || - 41. cikk || 112. cikk 42. cikk || - 43. cikk || 109. cikk 44. cikk || 103. cikk 44a. cikk || 113. cikk (1) bekezdés 45. cikk || 105. cikk (1) bekezdés és 106. cikk (3) és (4) bekezdés 46. cikk || - 47. cikk || 113. cikk 48. cikk || 114. cikk 49. cikk || 115. cikk 5. 485/2008/EK rendelet 485/2008/EK rendelet || E rendelet 1. cikk || 79. cikk 2. cikk || 80. cikk 3. cikk || 81. cikk 4. cikk || - 5. cikk || 82. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 6. cikk || 82. cikk (4) bekezdés 7. cikk || 83. cikk 8. cikk || 103. cikk (2) bekezdés 9. cikk || 86. cikk 10. cikk || 84. cikk 11. cikk || 85. cikk 12. cikk || 106. cikk (3) bekezdés 13. cikk || - 14. cikk || - 15. cikk || 87. cikk 16. cikk || - 17. cikk || - PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe
- Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet); - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések
megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról; - Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása
tekintetében történő módosításáról.
1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[51]
Szakpolitikai
terület, 2. fejezet, 05. cím
1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa (a 2013 utáni KAP
jogszabályi kerete)
x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
irányul[52] x A javaslat/kezdeményezés
jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések
Az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés – az Európa 2020 stratégiával
összhangban álló – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedését célzó
erőforrás-hatékonyság érdekében a KAP célkitűzései a következők: –
fenntartható élelmiszer-termelés; –
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozás elleni fellépés; –
kiegyensúlyozott területi fejlődés.
1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)
A 05. címhez kapcsolódó konkrét célkitűzések: 1. sz. konkrét célkitűzés: Környezeti
közjavak előállítása 2. sz. konkrét célkitűzés: Termelési
nehézségek ellensúlyozása a hátrányos természeti adottságú területeken 3. sz. konkrét célkitűzés: Az
éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást elősegítő
intézkedések 4. sz. konkrét célkitűzés: Az
uniós költségvetés (KAP) kezelése a magas színvonalú pénzügyi irányításnak
megfelelően A 05 02. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – A
mezőgazdasági piacokon történő intervenciók: 5. sz. konkrét célkitűzés: A
mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az
élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése A 05 03. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – Közvetlen
támogatások: 6. sz. konkrét célkitűzés: Hozzájárulás
a gazdaságok jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése A 05 04. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzések –
Vidékfejlesztés: 7. sz. konkrét célkitűzés: A
környezetbarát növekedés serkentése innováció révén 8. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki foglalkoztatás támogatása és a vidéki területek társadalmi szerkezetének
fenntartása 9. sz. konkrét célkitűzés: A
vidéki gazdaság helyzetének javítása és a diverzifikáció előmozdítása 10. sz. konkrét célkitűzés: A
gazdálkodási rendszerekben a szerkezeti diverzitás lehetővé tétele
1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
A
jelenlegi szakaszban nem lehet számszerű célokat meghatározni a
hatásmutatókra vonatkozóan. Bár a szakpolitika képes egy
adott irányba hatni, a mutatók által mért széleskörű gazdasági, környezeti
és társadalmi eredményeket végső soron számos külső tényező is
befolyásolja, amelyek – a jelenlegi tapasztalatok szerint – számottevővé
és kiszámíthatatlanná váltak. Jelenleg további elemzés folyik, amely a 2013 utáni
időszakra készül el. A
közvetlen kifizetések tekintetében a tagállamoknak korlátozott mértékben
lehetőségük lesz dönteni a közvetlen kifizetések rendszerein belüli egyes
elemek végrehajtásáról. A
vidékfejlesztés esetében a várható eredmények és hatás a tagállamok által a
Bizottságnak benyújtandó vidékfejlesztési programoktól függ. A tagállamokat felkérik arra, hogy programjaikban határozzanak meg
célokat.
1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók
A
javaslatok egységes monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő
a közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából. A
keret magában foglalja a KAP-intézkedések – különösen a közvetlen kifizetések,
a piaci intézkedések, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös
megfeleltetés alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó
valamennyi eszközt. E
KAP-intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben
kell mérni: a) fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a
mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság
termelékenységével és az árstabilitással; b) a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás
és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az
üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj-
és vízgazdálkodással; c) kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a
vidékfejlesztéssel, a növekedés előmozdításával és a szegénység
visszaszorításával a vidéki területeken. A
Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az említett
célkitűzésekhez és területekhez kapcsolódó konkrét mutatókat. Emellett
a vidékfejlesztés terén a javaslat megerősített közös monitoring- és
értékelési rendszert tartalmaz. E rendszer céljai a
következők: a) a vidékfejlesztési politika terén elért előrelépés és
eredmények bemutatása és a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó intézkedések
hatásának, eredményességének és hatékonyságának, valamint jelentőségének
értékelése, b) hozzájárulás a vidékfejlesztés célzottabb támogatásához és c) a
nyomon követéshez és értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat
támogatása. A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a szakpolitikai
prioritásokhoz kapcsolódó közös mutatók listáját.
1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)
A
KAP-ra vonatkozó – az Európa 2020 stratégiában az európai vidéki területekre
vonatkozóan meghatározott célok közvetlen átültetését jelentő – többéves
stratégiai célkitűzések megvalósítása, valamint a Szerződés
megfelelő előírásainak teljesítése érdekében a javaslatok célja, hogy
jogszabályi keretet határozzanak meg a közös agrárpolitika 2013 utáni
időszakára.
1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték
A
jövőbeli KAP nem csupán az uniós gazdaság egy kicsi, bár lényeges részével
foglalkozó szakpolitika lesz, hanem stratégiai jelentőséggel bír az
élelmezésbiztonság, a környezet és a területi egyensúly szempontjából is. Így a
KAP – igazi közös szakpolitikára jellemző módon – a leghatékonyabban
használja ki a korlátozott költségvetési erőforrásokat a fenntartható
mezőgazdaságnak az Unió egész területén történő megőrzése
céljából, valamint a több országra kiterjedő olyan fontos kérdések
kezelése érdekében, mint például az éghajlatváltozás és a tagállamok közötti
szolidaritás erősítése. Ahogy
az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[53] megállapítja, a KAP
eredendően európai dimenziójú szakpolitika. A
tagállamok ahelyett, hogy 27 különböző mezőgazdasági szakpolitikát és
költségvetést vinnének, összevonják erőforrásaikat és egyetlen európai
szakpolitikát hajtanak végre egyetlen európai költségvetésből. Ebből
természetszerűleg adódik, hogy a KAP jelentős részét teszi ki az
uniós költségvetésnek. Mindazonáltal hatékonyabb és gazdaságosabb, mint a
koordinálatlan tagállami megközelítések összessége.
1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága
A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján került sor az érdekelt
felekkel folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és
szükségletek elemzésére és átfogó hatásvizsgálat elvégzésére. A jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban és
indokolásban további részletek találhatók.
1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel
A
jelen pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az
egységes keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell
vizsgálni, amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő
alapokra (EMVA, ERFA, ESZA, Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati
Alap) vonatkozó egységes szabályokat tartalmaz. A
keretrendelet nagymértékben hozzájárul az adminisztratív teher csökkentéséhez,
az uniós alapok hatékony módon történő felhasználásához és az
egyszerűsítés gyakorlati megvalósításához. Ez alátámasztja az említett
alapok és az ezeket az alapokat is érintő jövőbeli partnerségi
szerződések közös stratégiai keretéhez kapcsolódó új koncepciókat. A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit
és prioritásait az EMVA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó prioritásokká formálja, ami
biztosítani fogja a közös célkitűzések megvalósítását célzó alapok
integrált felhasználását. A
közös stratégiai keret a megfelelő uniós szakpolitikákkal és eszközökkel
való koordinációt szolgáló mechanizmusokat is megállapít. Emellett
a KAP-ot illetően jelentős szinergia és egyszerűsítés
érhető el a közös agrárpolitika első (EMGA) és második (EMVA)
pillérére vonatkozó irányítási és ellenőrzési előírások
harmonizálásával és egymáshoz igazításával. Fenn kell
tartani az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolódást és a tagállamokban már
meglévő struktúrákat.
1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik (a közvetlen kifizetések rendszerére, a
vidékfejlesztésre és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó rendelettervezetek
esetében) –
x A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014.01.01. – 2020.12.31. –
x A következő többéves
pénzügyi keret időszakára vonatkozó pénzügyi hatás. A vidékfejlesztés
esetében 2023-ig van hatása a kifizetésekre. x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelettervezet és a horizontális rendelet esetében). –
Végrehajtás 2014-től.
1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[54]
x Centralizált irányítás közvetlenül a
Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: –
¨ végrehajtó ügynökségek –
¨ a Közösségek által létrehozott szervek[55] –
¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek –
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek x Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg) Megjegyzések A jelenlegi
helyzethez képest nincs lényeges változás, vagyis a KAP reformjához kapcsolódó
jogalkotási javaslatok által érintett kiadások nagy részének kezelése a
tagállamokkal folytatott megosztott irányítás mellett történik majd. Mindazonáltal egy rendkívül kis rész a Bizottság centralizált
közvetlen irányítása alá fog tartozni.
2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések
A
KAP nyomon követése és értékelése tekintetében a Bizottság négyévente jelentést
terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, az első jelentést
legkésőbb 2017 végéig kell benyújtania. Ezt
a KAP valamennyi területére vonatkozó különös rendelkezések egészítik ki, különböző
átfogó jelentéstételi és értesítési követelményekkel, amelyeket végrehajtási
szabályokban kell meghatározni. A
vidékfejlesztést illetően előírások szabályozzák majd a programok
szintjén végrehajtott nyomon követést is, amelyet összehangolnak a többi
alappal, és amely előzetes, időközi és utólagos értékelésekkel
kapcsolódik össze.
2.2.
Igazgatási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)
A
KAP-nak több mint hétmillió kedvezményezettje van, akik számos különböző –
részletes és időnként összetett jogosultsági kritériumokat tartalmazó –
támogatási rendszer keretében jutnak támogatáshoz. A
közös agrárpolitika területén a hibaarány csökkenése ma már tendenciának
tekinthető. Így a legutóbbi, 2 %-hoz közeli
hibaarány megerősíti az elmúlt évek általánosan pozitív értékelését. A cél
az, hogy további erőfeszítésekkel a hibaarány 2 %-alá csökkenjen.
2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)
A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat az
1290/2005/EK rendelettel létrehozott jelenlegi rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő. Előírja a tagállami szintű –
az akkreditált kifizető ügynökségek köré szerveződő –
kötelező igazgatási struktúrát, az ügynökségek a 2.3. pontban
meghatározott elvek szerint felelősek a végső kedvezményezetteknél
végrehajtott ellenőrzésekért. Az egyes kifizető
ügynökségek vezetőinek minden évben vezetői megbízhatósági
nyilatkozatot kell tenniük, amely a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára,
a belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére,
valamint a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozik.
E három szempontra vonatkozóan független auditszervnek kell véleményt adnia. A
Bizottság folytatja a mezőgazdasági kiadások kockázatalapú módszer
alkalmazásával történő auditját, annak biztosítása érdekében, hogy
ellenőrzései a legnagyobb kockázatot jelentő területekre
összpontosuljanak. Amennyiben ezek az auditok feltárják,
hogy a felmerült kiadások sértik az uniós jogszabályokat, a Bizottság a
megfelelőségi elszámolás keretében kizárja a szóban forgó összegeket az
uniós finanszírozásból. A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálat 8. melléklete részletesen
elemzi az ellenőrzések költségeit.
2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések
A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat a
kifizető ügynökségek által az ellenőrzésekkel és szankciókkal összefüggésben
alkalmazandó jelenlegi részletes rendszer fenntartását és megerősítését
irányozza elő, amely egységes alapjellemzőket és az egyes támogatási
rendszerek jellegzetességeire szabott konkrét szabályokat tartalmaz. Általánosságban a rendszerek a támogatási kérelmek 100 %-ának
teljes adminisztratív ellenőrzését, adott esetben egyéb adatbázisokkal
történő keresztellenőrzést, valamint az ügyletek minimális számára
vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni ellenőrzést írnak elő, a
szóban forgó támogatási rendszerekhez kapcsolódó kockázattól függően. Ha
ezek a helyszíni ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot tárnak fel,
további ellenőrzéseket kell végrehajtani. Ebben az összefüggésben a
legfontosabb rendszer az integrált irányítási és ellenőrzési rendszer (IIER),
amely a 2010-es pénzügyi évben az EMGA és az EMVA keretében felmerült összes
kiadás körülbelül 80 %-ára kiterjedt. Azon tagállamok esetében, amelyek
megfelelően működő ellenőrzési rendszerekkel rendelkeznek
és a hibaarány alacsony, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
lehetővé tegye a helyszíni ellenőrzések számának csökkentését. Emellett
a jogszabálycsomag előirányozza a tagállamok számára a szabálytalanságok
és csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését;
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós
jogszabályokkal vagy a nemzeti joggal összhangban, valamint a szabálytalan
kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetését A rendszer
automatikus elszámolási mechanizmust tartalmaz a szabálytalanságok kezelésére, ami
biztosítja, hogy amennyiben a visszafizetésre való felhívás időpontját
követő négy éven belül, vagy bírósági eljárás esetén nyolc éven belül nem
kerül sor a visszafizettetésre, a szóban forgó összegeket az érintett tagállam
viselje. Ez a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a
szabálytalan kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére.
3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
A pénzügyi kimutatásban megjelölt összegek a
jelenlegi árakon és kötelezettségvállalásoknak megfelelően kerültek
kifejezésre. A jogalkotási javaslatokból következő, az
alábbi táblázatokban található változások mellett a jogalkotási javaslatok
további, pénzügyi hatást nem jelentő változásokat vonnak maguk után. A jelenlegi szakaszban a 2014–2020 közötti
időszak egyik évére vonatkozóan sem lehet kizárni a pénzügyi fegyelem
alkalmazását. Ez azonban nem maguktól a
reformjavaslatoktól függ, hanem más tényezőktől, például a közvetlen
támogatások végrehajtásától vagy a mezőgazdasági piacok jövőbeli
alakulásától. Ami a közvetlen támogatásokat illeti, az átmeneti
rendelkezésekről szóló javaslatban meghatározott, a 2014. évre (2013.
naptári év) vonatkozó, kiterjesztett nettó felső határok magasabbak, mint
a kísérő táblázatokban található, a közvetlen támogatásokhoz tartozó
összegek. Ennek a kiterjesztésnek az a célja, hogy
biztosítsa a hatályos jogszabályok további érvényesülését olyan forgatókönyv
esetén, amikor az összes egyéb elem változatlan marad, a költségvetési
fegyelemre vonatkozó mechanizmus esetleges alkalmazása szükségességének sérelme
nélkül. A reformjavaslatok olyan rendelkezéseket
tartalmaznak, amelyek bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítanak a
tagállamoknak a vidékfejlesztéshez kapcsolódó közvetlen támogatások általuk
történő elosztása terén. Amennyiben a tagállamok a
rugalmasság alkalmazása mellett döntenek, ez az adott összegek szempontjából
pénzügyi következményekkel jár, amelyeket azonban a jelenlegi szakaszban nem
lehet számszerűsíteni. A pénzügyi kimutatás nem veszi figyelembe a
válságalapok esetleges igénybevételét. Hangsúlyozni kell,
hogy a piaci intézkedésekkel összefüggő kiadások esetében figyelembe vett
összegek azon alapulnak, hogy nem kerül sor állami intervenció keretében
történő felvásárlásra, vagy egyéb, az egyes ágazatok válsághelyzetéhez
kapcsolódó intézkedésekre.
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
1. táblázat: A KAP összegei, beleértve a
többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozó javaslatokban és a KAP reformjára
vonatkozó javaslatokban előirányzott kiegészítő összegeket millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten belül || || || || || || || || || || 2. fejezet || || || || || || || || || || Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193 Becsült címzett bevétel || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 P1 – Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (címzett bevételekkel együtt) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897 P2 – Vidékfejlesztés (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157 Összesen || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 1. fejezet || || || || || || || || || || CSF (közös strat. keret) – Mezőgazdasági kutatás és innováció || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Leginkább rászoruló személyek || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Összesen || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 3. fejezet || || || || || || || || || || Élelmiszer-biztonság || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450 || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi kereten kívül || || || || || || || || || || Mezőgazdasági válságok esetére képzett tartalék || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Európai Globalizációs Alap (EGF) || || || || || || || || || || ebből a mezőgazdaság számára rendelkezésre álló maximális összeg (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || || || || ÖSSZESEN – bizottsági javaslatok (MFF + MFF-en kívül) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156 ÖSSZESEN – MFF-javaslatok (a tartalék és az EGF kivételével) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393 Megjegyzések: (1) A már egyeztetett jogszabályi
módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára
biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem használt összegek”)
alkalmazása 2013 végén megszűnik. (2) Az összegek az első pillérre
vonatkozóan javasolt éves felső határokra vonatkoznak. Meg kell azonban
jegyezni, hogy a javaslat alapján a számlaelszámolásból eredő negatív
kiadások (jelenleg a 05 07 01 06. költségvetési tételhez tartoznak) a címzett
bevételekhez kerülnének (67 03. költségvetési tétel). A részletek a
következő oldalon, a becsült bevételeket tartalmazó táblázatban
találhatók. (3) A 2013. évre vonatkozó adatok
tartalmazzák az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket, valamint a
halászati ágazat piaci intézkedéseit. (4) A fenti táblázatban található összegek
megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági
közleményben (COM(2011)500 végleges, 2011. június 29.) levő összegeknek. Azonban
arról még dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a
gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot érintő
költségkeretének 2014-től megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez,
ami az EMGA közbenső felső határára és a második pillérre vonatkozó
összeg kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). Az alábbi szakaszokban található
táblázatokban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy
megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben. (5) Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”
című bizottsági közleménnyel (COM(2011)500 végleges) összhangban, az
Európai Globalizációs Alap keretében (2011-es árakon) összesen legfeljebb 2,5
milliárd EUR áll majd rendelkezésre a globalizáció hatásai által érintett
mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatáshoz. A
fenti táblázatban a jelenlegi árakon történő évenkénti bontás csak
tájékoztató jellegű adat. A költségvetési kérdésekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrehozandó
intézményközi megállapodás tervezete (COM (2011)403 végleges, 2011. június 29.)
az EGF számára összességében (2011-es árakon) évi legfeljebb 429 millió EUR
összeget határoz meg.
3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
2. táblázat: Becsült bevételek, valamint
a 2. fejezeten belül a 05. szakpolitikai területhez tartozó kiadások millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246 || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás után) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027 || || || || || || || || || || 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás után) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263 || || || || || || || || || || 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Összesen || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867 Megjegyzések: (1) 2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás
eltörlése, szárított takarmány) valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe
vevő, 2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint.
A becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel
további – piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez
szükséges – finanszírozási igény. (2) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. 3. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása költségvetési fejezetenként, a bevételeket és a
KAP-kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || || ÖSSZESEN 2014-2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || BEVÉTELEK || || || || || || || || || || 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 0 || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || || 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 KIADÁSOK || || || || || || || || || || 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03. – Közvetlen támogatások – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a vidékfejlesztésbe || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04. – Vidékfejlesztés – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a közvetlen támogatásokból || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Összesen || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után || || || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298 Megjegyzések: (1) 2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás
eltörlése, szárított takarmány), valamint néhány tervezett fejleményt
figyelembe vevő, 2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes
becslés szerint. A becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem
merül fel további – piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási
intézkedésekhez szükséges – finanszírozási igény. (2) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. 4. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a KAP piaci intézkedéseihez kapcsolódó
kiadásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükséglet || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 Rendkívüli intézkedések: a jogalap egyszerűsített és kiterjesztett alkalmazási köre || || 154., 155., 156. cikk || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A durumbúza és a cirok intervenciós felvásárlásának megszüntetése || || korábban a 10. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - A leginkább rászoruló személyeknek szóló élelmiszerprogramok || (2) || Korábban az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Magántárolás (lenrost) || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (3) || Korábban a 637/2008/EK rendelet 5. cikke || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Zöldség-gyümölcs termelői csoportok tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás || || korábban a 117. cikk || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Iskolagyümölcs-program || || 21. cikk || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Termelői szervezetek megszüntetése a komlóágazatban || || korábban a 111. cikk || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Sovány tejpor opcionális magántárolása || || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm A sovány tej/ sovány tejpor takarmányként vagy kazein előállításához való felhasználásához nyújtott támogatás megszüntetése || || korábban a 101. és 102. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Vaj opcionális magántárolása || (4) || 16. cikk || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] A tej promóciós illetékének eltörlése || || korábban a 309. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || - 05 02. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása (5) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi szükséglet becslése a 2012.évi bizottsági költségvetési tervezeten alapul,
kivéve a) a gyümölcs- és zöldségágazatot, ahol a szükségletek a vonatkozó
reformok pénzügyi kimutatásain alapulnak és b) a már egyeztetett jogszabályi
módosításokat. (2) A 2013.
évi összeg megfelel a COM(2010)486 bizottsági javaslatnak. 2014-től az
intézkedést az 1. fejezetből finanszírozzák. (3) A
Görögországra vonatkozó gyapot-szerkezetátalakítási program költségkerete (4
millió EUR/év) 2014-től a vidékfejlesztéshez kerül. A Spanyolországra
vonatkozó költségkeret (6,1 millió EUR/év) 2018-tól az egységes támogatási
rendszerbe kerül (erről már döntés született). (4) Becsült
hatás, ha az intézkedést nem alkalmazzák. (5) A 05
02. és 05 03. alcímen belüli kiadások mellett a 05 01., 05 07. és 05 08.
alcímen belüli közvetlen kiadásokat várhatóan az EMGA-hoz rendelt
bevételből finanszírozzák. 5. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatásokat illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 || || || || || || || || || || || || Közvetlen támogatások || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3 – Már elfogadott módosítások: || || || || || || || || || || || || Fokozatos bevezetés az EU-12-ben || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Gyapot – szerkezetátalakítás || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Korábbi reformok || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || – Az új KAP-reformjavaslatokhoz kapcsolódó módosítások || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ebből: maximalizálás || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || 05 03. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 ÖSSZES KIADÁS || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. (2) A már
egyeztetett jogszabályi módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült
Királyság számára biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem
használt összegek”) alkalmazása 2013 végén megszűnik. 6. táblázat: A közvetlen támogatások
elemei millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 II. melléklet || || || || || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlathoz nyújtott támogatás (30 %) || || || || || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra fordítható maximális összeg (2 %) || || || || || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9 Alaptámogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, termeléstől függő önkéntes támogatás || || || || || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4 A fenti tételekből a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre fordítható maximális összeg (10 %) || || || || || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3 A II. mellékletben található borágazati támogatások áthelyezése[56] || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Maximalizálás || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Gyapot || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI/kis égei-tengeri szigetek || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 7. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatások nyújtására vonatkozó
2014. évi átmeneti intézkedéseket illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest || || || 2013 (1) || 2013 kiigazított || 2014 (2) A 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. melléklete || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Fokozatos bevezetés az EU-10-ben || || || || || 616.1 Állapotfelmérés || || || || || -64.3 Korábbi reformok || || || || || -9.9 05 03. ÖSSZESEN || || || || || ÖSSZES KIADÁS || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Megjegyzések: (1) A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését. (2) A
kiterjesztett nettó felső határok tartalmazzák a borágazati támogatások
egységes támogatási rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan
már elfogadott – áthelyezésének becslését. 8. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a vidékfejlesztést illetően millió EUR (jelenlegi árakon) KÖLTSÉGVETÉSI ÉV || || Jogalap || Vidékfejlesztésre nyújtott támogatás || Változások 2013-hoz képest || || || || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020 Vidékfejlesztési programok || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 A közvetlen támogatások maximalizálásának eredménye || || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Vidékfejlesztési költségkeret a technikai segítségnyújtás kivételével || (3) || || || || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4 Technikai segítségnyújtás || (3) || || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4 Innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj || (4) || || N.A. || N.A. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 05 04. ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || A reformjavaslatok nettó hatása || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás előtt) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás után) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2 Megjegyzések: (1) A
hatályos jogszabályoknak megfelelő, csak a 2013. pénzügyi év végéig
alkalmazandó kiigazítások. (2) Az 1.
táblázatban található összegek (3.1. szakasz) megfelelnek az „Európa 2020
stratégia költségvetése” című bizottsági közleményben (COM(2011)500
végleges) levő összegeknek. Azonban arról még dönteni kell, hogy a
többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a gyapot-szerkezetátalakítási program
egyik tagállamot érintő költségkeretének 2014-től megvalósuló
áthelyezését a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA közbenső felső
határára és a második pillérre vonatkozó összeg kiigazítását jelenti (4 millió
EUR/év). A fenti 8. táblázatban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül
attól, hogy megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben. (3) A
technikai segítségnyújtásra vonatkozó 2013. évi összeget a kezdeti
vidékfejlesztési költségkeret alapján állapították meg (az első
pillérből történő áthelyezéseket nem tartalmazza). A 2014–2020 közötti
időszakra megállapított technikai segítségnyújtás a teljes
vidékfejlesztési költségkeret 0,25 %-a. (4) A
technikai segítségnyújtásra rendelkezésre álló összeg fedezi. A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) Megjegyzés: A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a
humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen
végrehajtani. || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: || Humánerőforrás || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 ÖSSZESEN – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság || Előirányzatok || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[57] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || || || || || || || ||
3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés
az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió
EUR-ban (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség 5. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése || || || || || || || || || || || || || || || || Gyümölcs- és zöldségfélék: termelői szervezetek révén történő értékesítés[58] || A termelői szervezetek révén értékesített termékek értékének aránya a teljes termelés értékéből || || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 5 810.0 Borágazat: Nemzeti költségkeret – szerkezetátalakítás8 || Hektárszám || || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || || 3 326.0 Borágazat: Nemzeti költségkeret – beruházások58 || || || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || || 1 252.6 Borágazat: Nemzeti költségkeret – melléktermék-lepárlás58 || hektoliter || || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || || 686.4 Borágazat: Nemzeti költségkeret – élelmezési célú alkohol58 || hektárszám || || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || || 14.2 Borágazat: Nemzeti költségkeret – must-sűrítmények használata58 || hektoliter || || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || || 261.8 Borágazat: Nemzeti költségkeret – promóció58 || || || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 1 875.3 –Egyéb || || || || 720.2 || || 739.6 || || 768.7 || || 797.7 || || 820.3 || || 808.8 || || 797.1 || || 5 452.3 5. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || 2 621.8 || || 2 641.2 || || 2 670.3 || || 2 699.3 || || 2 721.9 || || 2 710.4 || || 2 698.7 || || 18 763.5 6. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Hozzájárulás a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése || || || || || || || || || || || || || || || || – Közvetlen jövedelemtámogatás[59] || A kifizetéssel érintett hektárok száma (millió) || || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0 6. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || 42 876.4 || || 43 080.6 || || 43 297.1 || || 43 488.1 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 303 105.0 ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || Megjegyzés: Az 1–4. és a
7–10. konkrét célkitűzés esetében a teljesítést még meg kell határozni
(lásd a fenti 1.4.2. szakaszt).
3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés
az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás[60] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
3.2.3.2.
Becsült humánerőforrás-szükségletek
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását. –
x A javaslat/kezdeményezés
az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után: Megjegyzés: A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a
humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen
végrehajtani. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó adatok a 2011. évi
helyzeten alapulnak. A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || XX 01 01 01. (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02. (küldöttségeknél) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01. (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) || || || || || || || Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[61] || XX 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02. (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy || - a központban || || || || || || || - küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02. (AC, END, INT – közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02. (AC, END, INT –közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN[62] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás
keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő
feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet ||
3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség
–
x A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves
pénzügyi keretre vonatkozó JAVASLATOKKAL. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges. –
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást. –
X A vidékfejlesztésre (EMVA)
vonatkozó javaslat az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN[63] || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó
3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek
nincs pénzügyi hatása a bevételre. –
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő: –
x a javaslat a saját
forrásokra gyakorol hatást –
x a javaslat az egyéb
bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[64] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || || || || || || || || Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t. Lásd
a 3.2.1. szakaszban a 2. és 3. táblázatot. [1] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági
és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európa 2020
stratégia költségvetése (COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.). [2] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a
Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A KAP
jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat
érintő és a területi kihívások kezelése (COM(2010) 672 végleges,
2010.11.18.). [3] Lásd különösen az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalását
(2011/2015(INI)), valamint a Tanács 2011. március 18-i elnökségi
következtetéseit. [4] A jelenlegi jogszabályi keret a következőket foglalja magában:
73/2009/EK tanácsi rendelet (közvetlen kifizetések), 1234/2007/EK tanácsi
rendelet (piaci eszközök), 1698/2005/EK tanácsi rendelet (vidékfejlesztés) és
1290/2005/EK tanácsi rendelet (finanszírozás). [5] A
Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra,
Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó
közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra,
az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat
(COM(2011)615), 2011.10.6. [6] A
beérkezett 517 hozzászólásról áttekintést nyújt a hatásvizsgálat 9. melléklete. [7] HL C […], […], […] o. [8] HL C […], […], […] o. [9] HL
C […], […], […] o. [10] COM(2010) 672 végleges, 2010.11.18. [11] HL
L […], […], […] o. [12] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. [13] HL L […]., […]., […]. o. [14] HL L […]., […]., […]. o. [15] HL L […]., […]., […]. o. [16] HL L 30., 2009.1.31., 16. o. [17] HL L […]., […]., […]. o. [18] HL
L […]., […]., […]. o. [19] HL L 50., 1978.2.22., 1. o. [20] HL L 100., 2000.4.20., 7. o. [21] COM(2011)
500 végleges, 7. o. [22] HL
L 312., 1995.12.23., 1. o. [23] HL L […]., […]., […]. o. [24] HL L 143., 2008.6.3., 1. o. [25] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. [26] HL L 277., 2005.10.21., 1. o. [27] HL L 299., 2007.11.16., 1. o. [28] HL
L 327., 2000.12.22., 1. o. [29] HL
L 309., 2009.11.24., 71. o. [30] HL
L 20., 1980.1.26., 43. o. [31] HL L 349., 1998.12.24., 1. o. [32] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. [33] HL L 8., 2001.1.12., 1. o. [34] A C-92/09. és C-93/09. sz., Volker und Markus Schecke GbR és Hartmut
Eifert kontra Land Hessen egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2010.,
I-0000. o.). [35] HL L 76., 2008.3.19., 28. o. [36] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [37] HL L 11., 2003.1.16., 1. o. [38] HL L […]., […]., […]. o. [39] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [40] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [41] HL L 145., 2008.6.4., 1. o. [42] HL
L 204., 2000.8.11., 1. o. [43] HL
L 5., 2004.1.9., 8. o. [44] HL
L 124., 1971.6.8., 1. o. [45] HL L 165., 2004.4.30., 1. o. [46] HL
L 213., 2008.8.8., 31. o. [47] HL
L 292., 1996.11.15., 2. o. [48] A
jó mezőgazdasági és környezeti állapot szerinti védelmi sávoknak mind a
91/676/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján kijelölt érzékeny
területeken, mind azokon kívül tiszteletben kell tartaniuk legalább a
91/676/EGK irányelv II. melléklete A. 4. pontjában említett, a vízfolyások
közelében lévő mezőgazdasági területekre történő
trágyakijuttatás feltételeire vonatkozó követelményeket, melyeket a 91/676/EGK
irányelv 5. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott tagállami cselekvési
programokkal összhangban kell alkalmazni. [49] Az
1120/2009/EK rendelet 2. cikke a) pontja szerint – legkésőbb 2011-ben –
szántóterületként meghatározott és a(z) DP/xxx/EU rendelet 4. cikkének f)
pontjában a szántóterületre vonatkozó fogalommeghatározásnak megfelelő
vizes élőhelyek és a jelentős kötöttszénkészletekkel rendelkező
talajok szántása nem tekinthető első szántásnak. [50] Különösen
az alábbiak által végrehajtva: – 2377/90/EGK
rendelet: 2., 4. és 5. cikk; – 852/2004/EK
rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. (4) (g), h),
j)), (5) (f), h)), (6); III. (8) (a), b), d), e)), (9) (a), c))]; – 853/2004/EK
rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1.
b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii., iii.), b) (i., ii.), c); I. 3.; I. 4.; I.
5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet
X. szakasz 1. fejezet 1. (1); – 183/2005/EK
rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. (4) e), g); II. (2)
a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet ((1), (2)), 5. cikk (6)
bekezdés; és – 396/2005/EK
rendelet: 18. cikk. [51] Tevékenységalapú
irányítás: ABM: (Activity-Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [52] A
költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontja szerint. [53] COM
(2011) 500 végleges, 2011. június 29. [54] Az
egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [55] A
költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek. [56] A
2014–2020 közötti időszakra megállapított közvetlen támogatások tartalmazzák
a borágazati támogatások egységes támogatási rendszerbe való – a tagállamok
által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott – áthelyezésének becslését. [57] Az
N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [58] A
korábbi végrehajtáson és a 2012. évi költségvetési tervezet becslésein alapul. A
gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei esetében az összegek
összhangban vannak az ágazat reformjával és – ahogy azt a 2012. évi
költségvetési tervezet tevékenységi beszámolói már jelzik – az eredmények csak
2011 végén válnak ismertté. [59] A
2009. évi potenciálisan támogatható területeken alapul. [60] A
létszámtervben szereplő tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti
álláshelyek esetében a 127 000 EUR összegű átlagos költségen alapul. [61] AC=
szerződéses alkalmazott, INT=átmeneti alkalmazott, JED=küldöttségi
pályakezdő szakértő, AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti
szakértő; [62] Ez
nem tartalmazza a 05 01 04 04. költségvetési sorra vonatkozó közbenső
felső határt. [63] Ezt
a tagállamok által benyújtandó vidékfejlesztési programokban határozzák meg. [64] A
hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.