This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R2225
Commission Implementing Regulation (EU) 2021/2225 of 16 November 2021 laying down the details of the automated data quality control mechanisms and procedures, the common data quality indicators and the minimum quality standards for storage of data, pursuant to Article 37(4) of Regulation (EU) 2019/817 of the European Parliament and of the Council
A Bizottság (EU) 2021/2225 végrehajtási rendelete (2021. november 16.) az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkének (4) bekezdése értelmében az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások, valamint az adattárolásra vonatkozó közös adatminőségi mutatók és minőségi minimumkövetelmények részleteinek meghatározásáról
A Bizottság (EU) 2021/2225 végrehajtási rendelete (2021. november 16.) az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkének (4) bekezdése értelmében az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások, valamint az adattárolásra vonatkozó közös adatminőségi mutatók és minőségi minimumkövetelmények részleteinek meghatározásáról
C/2021/6719
HL L 448., 2021.12.15, p. 23–31
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2021.12.15. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 448/23 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2225 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2021. november 16.)
az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkének (4) bekezdése értelmében az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások, valamint az adattárolásra vonatkozó közös adatminőségi mutatók és minőségi minimumkövetelmények részleteinek meghatározásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az (EU) 2019/817 rendelet és az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) együttesen megteremti az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitást biztosító keretet a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén. |
(2) |
Az adatminőség javítása és a minőségi követelmények harmonizálása érdekében meg kell határozni az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások, a közös adatminőségi mutatók és a minőségi minimumkövetelmények részleteit az alapul szolgáló uniós információs rendszerekbe, a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásba és a közös személyazonosítóadat-tárba bevitt és ott tárolt adatokra vonatkozóan. |
(3) |
Ezeket az intézkedéseket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségnek (eu-LISA) kell végrehajtania és értékelnie, figyelembe véve az egyes uniós információs rendszerekre és az interoperabilitási elemre vonatkozóan megállapított egyedi rendelkezéseket. E feladatok elvégzése során az uniós információs rendszereket és interoperabilitási elemeket használó bizottsági, tagállami és uniós ügynökségi szakértőknek tanácsokkal kell ellátniuk az eu-LISA-t. |
(4) |
Az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusoknak és eljárásoknak meg kell határozniuk, hogy a bemeneti adatok megfelelnek-e az alapul szolgáló uniós információs rendszerekre, a közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásra és a közös személyazonosítóadat-tárra alkalmazandó blokkoló és puha szabályoknak. Az eu-LISA feladata annak biztosítása, hogy az adatminőségi szabályok megfelelők maradjanak az uniós információs rendszerek és az interoperabilitási elemek célkitűzéseinek elérése szempontjából. |
(5) |
Az eu-LISA-nak minden minőség-ellenőrzési mutató esetében meg kell határoznia az uniós információs rendszerekben és az interoperabilitási elemekben való adattároláshoz nélkülözhetetlen minőségi minimumkövetelményt, és értékelnie kell annak megfelelőségét. Az adatminőségi követelményeknek lehetővé kell tenniük a nyilvánvalóan hibás vagy ellentmondásos adatbevitel automatikus azonosítását annak érdekében, hogy a származási tagállam ellenőrizhesse az adatokat, és végrehajthassa az esetlegesen szükséges korrekciós intézkedéseket. |
(6) |
Adattisztítási és problémafelderítő mechanizmusokat kell kialakítani annak érdekében, hogy rendszeresen ellenőrizzék az alapul szolgáló uniós információs rendszerekben és az interoperabilitási elemekben tárolt adatok érvényességét és az adatminőségi követelményeknek való megfelelőségét. |
(7) |
Az eu-LISA-nak központi ellenőrzési kapacitást kell biztosítania az adatminőség nyomon követése, illetve a tagállamoknak szóló rendszeres adatminőségi jelentések elkészítése céljából. Ezeket a jelentéseket a jelentések és statisztikák központi adattárának kell elkészítenie az (EU) 2019/817 rendelet 39. cikkének (1) bekezdésével és az (EU) 2021/2223 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) meghatározott szabályokkal összhangban. |
(8) |
mivel az (EU) 2019/817 rendelet a schengeni vívmányokra épül, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően Dánia bejelentette, hogy nemzeti jogában végrehajtja az (EU) 2019/817 rendeletet. Ennélfogva ez a rendelet Dániára nézve kötelező. |
(9) |
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország nem vesz részt (4). Ennélfogva Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
(10) |
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (5) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(11) |
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (7) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (8) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(12) |
Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
(13) |
Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében ez a rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
(14) |
Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. április 30-án véleményt nyilvánított. |
(15) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az interoperabilitási bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet meghatározza az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások részleteit az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben tárolt adatokra vonatkozóan.
(2) Ez a rendelet meghatározza továbbá a közös adatminőségi mutatók és a minőségi minimumkövetelmények részleteit az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben tárolt adatokra – különösen a biometrikus adatokra – vonatkozóan.
(3) A (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések nem érintik az uniós jogban meghatározott, az uniós információs rendszerekkel kapcsolatos adatminőségre vonatkozó különös rendelkezéseket.
(4) Ez a rendelet az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekre és interoperabilitási elemekre alkalmazandó.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) |
„bemeneti adatok”: az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett valamely uniós információs rendszerben vagy interoperabilitási elemben való tárolás céljából adatminőség-ellenőrzésnek alávetett adatok; |
b) |
„adattisztítási mechanizmus”: az uniós joggal összhangban valamely uniós információs rendszerben vagy interoperabilitási elemben tárolt adatok tervezett törlésének biztosítása céljából ellenőrzéseket végző mechanizmus; |
c) |
„problémafelderítő mechanizmus”: az adatminőségi szabályoknak vagy követelményeknek nem megfelelő adatok azonosítása céljából ellenőrzéseket végző mechanizmus; |
d) |
„blokkoló szabályok”: szabályok vagy szabályrendszerek, amelyek azt mérik, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben felelnek meg a tárolásukra, a felhasználásukra vagy mindkettőre vonatkozóan meghatározott követelményeknek. Magukban foglalják továbbá az egyes uniós információs rendszerekre irányadó adatminőségi szabályokat, amelyeknek az adatok rendszerbe történő bevitelét megelőzően teljesülniük kell. A blokkoló szabályok valamelyikének nem megfelelő bemeneti adatok uniós információs rendszerbe, illetve interoperabilitási elembe való bevitele és ott történő tárolása elutasításra kerül; |
e) |
„puha szabályok”: szabályok vagy szabályrendszerek, amelyek azt mérik, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben felelnek meg a relevanciájukra, az optimális felhasználásukra vagy mindkettőre vonatkozóan meghatározott követelményeknek. A puha szabályok nem akadályozzák meg a nem megfelelő bemeneti adatok bevitelét és tárolását. Magukban foglalják továbbá az egyes uniós információs rendszerekre irányadó adatminőségi szabályokat, amelyeknek az adatok rendszerbe történő bevitelét megelőzően teljesülniük kellene. A puha szabályok valamelyikének nem megfelelő bemeneti adatokat az adatminőségi problémára utaló megjelöléssel, értesítéssel vagy figyelmeztető üzenettel ellátva viszik be az uniós információs rendszerbe vagy interoperabilitási elembe. |
3. cikk
Az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok és eljárások
(1) A közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatásba és a közös személyazonosítóadat-tárba bevitt és ott tárolt adatok a 4. cikkben megállapított szabályoknak megfelelően automatizált minőség-ellenőrzés tárgyát képezik.
(2) Az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekbe bevitt és ott tárolt adatok automatizált minőség-ellenőrzése az említett rendszerekben alkalmazott adatminőség-ellenőrzési mechanizmusokra vonatkozó szabályoknak megfelelően történik.
(3) Az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok az említett uniós információs rendszerekre és interoperabilitási elemekre vonatkozó adatminőségi szabályokkal összhangban lépnek működésbe.
(4) Annak megállapítása érdekében, hogy a bemeneti adatok megfelelnek-e a rájuk vonatkozó blokkoló vagy puha szabályoknak, a (3) bekezdésben említett adatminőség-ellenőrzési mechanizmusoknak összhangban kell állniuk e rendelet mellékletének 1. szakaszával.
(5) Ha a bemeneti adatokat az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerbe vagy interoperabilitási elemekbe kell bevinni, az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok az egyes mutatókra vonatkozó adatminőségi követelmények alkalmazásával értékelik, hogy az adatok milyen mértékben felelnek meg az egyes adatminőségi mutatóknak. Az említett értékelés eredményeként az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok a bemeneti adatokhoz adatminőségi besorolást rendelnek az e rendelet mellékletének 2. és 3. szakaszában meghatározott eljárás szerint.
(6) A közös adatminőségi mutatók a következők: teljesség, pontosság, időszerűség, egyediség és egységesség.
(7) Az eu-LISA az 5. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően érvényesíti az egyes mutatókra vonatkozó adatminőségi követelményeket.
(8) Az adattisztítási és problémafelderítő mechanizmusok e rendelet mellékletének 4. szakaszával összhangban rendszeresen ellenőrzik az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben tárolt adatok érvényességét és adatminőségi megfelelőségét.
4. cikk
A bevitt és tárolt adatok adatminőségének ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok
(1) Az adatminőség javítása érdekében kialakítják az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusokat, amelyek előmozdítják az adatminőségi követelményeknek megfelelő adatok bevitelét és tárolását az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben. Az adatok bevitele és tárolása az említett uniós információs rendszerekre és interoperabilitási elemekre vonatkozó adatminőségi szabályokkal összhangban történik.
(2) A megfelelően felhatalmazott személyi állomány által az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekbe és interoperabilitási elemekbe történő adatbevitel céljából az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok ellenőrzik az e rendelet mellékletének 2. szakaszában említett közös minőségi mutatókat.
(3) Az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok lehetővé teszik az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerek és interoperabilitási elemek adatminőségére vonatkozó blokkoló és puha szabályok alkalmazását a 3. cikk (4) bekezdése szerint.
5. cikk
Az adatminőség-ellenőrzési mutatókra, követelményekre és mechanizmusokra vonatkozó eljárások
(1) Az eu-LISA felelős annak biztosításáért, hogy az adatminőségi szabályok megfelelők legyenek az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerek és interoperabilitási elemek célkitűzéseinek elérése szempontjából.
(2) Az eu-LISA felelős továbbá a biometrikus adatoknak az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben való tárolására vonatkozó minőségi minimumkövetelmények érvényesítéséért.
(3) E cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásában az eu-LISA figyelembe veszi az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett egyes uniós információs rendszerek és interoperabilitási elemek sajátos igényeit, és tevékenységét az ezen uniós információs rendszereket és interoperabilitási elemeket használó bizottsági, tagállami és uniós ügynökségi szakértők segítségnyújtással és tanácsadással támogatják.
(4) A következő adatminőség-ellenőrzési eljárások alkalmazandók:
a) |
az eu-LISA e rendelet mellékletének 2. szakaszával összhangban minden egyes adatminőségi mutató tekintetében érvényesíti az adatminőségi követelményeket; |
b) |
a 3. cikk (6) bekezdésében említett adatminőségi mutatók mindegyike tekintetében külön értéket rendelnek a vonatkozó követelményhez. Az egyes mutatók tekintetében a követelmények az adatkategóriától függően különböző értéket állapíthatnak meg; |
c) |
szükség esetén, és a 6. cikk szerinti rendszeres adatminőségi jelentések kiadását követően az eu-LISA értékeli az értékek és a követelmények helytállóságát, és módosítja azokat, amennyiben már nem helytállók; |
d) |
szükség esetén, és a 6. cikk szerinti rendszeres adatminőségi jelentések kiadását követően az eu-LISA értékeli a blokkoló és puha szabályok alkalmazását lehetővé tevő adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok helytállóságát, és adott esetben módosítja azokat; |
e) |
az adatminőségi követelmények és értékük módosítása, valamint az e bekezdés c) és d) pontja szerinti adatminőség-ellenőrzési mechanizmusokra vonatkozó bármely döntés meghozatala céljából az eu-LISA egyeztet az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett egyes uniós információs rendszerekkel és interoperabilitási elemekkel foglalkozó tanácsadó csoportokkal. |
(5) Az eu-LISA az adatminőségi követelmények értékeinek módosítása, illetve az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusokkal kapcsolatos döntések meghozatala céljából az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok működésének értékelésére támaszkodik.
6. cikk
Az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentések az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusokról és eljárásokról, valamint a közös adatminőségi mutatókról
(1) Az (EU) 2019/817 rendelet 37. cikkének (3) bekezdésében említett jelentéseket a jelentések és statisztikák központi adattára készíti el az (EU) 2019/817 rendelet 39. cikkének (1) bekezdésével és az (EU) 2021/2223 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban.
(2) A jelentések nem tartalmazhatnak személyes adatokat, és magukban foglalják legalább a következő, az e célokra kifejlesztett eszköz vagy eszköztár felhasználásával nyert adatminőségi mérőszámokat:
a) |
a blokkoló szabályok és a puha szabályok alapján értékelt alfanumerikus és biometrikus adatok esetében a következő adatminőségi mutatóknak való megfelelés:
|
b) |
a kérelemfájlok teljessége (%); |
c) |
az adatok „jó minőségű” besorolásnak való megfelelése (%); |
d) |
az adatok „gyenge minőségű” besorolásnak való megfelelése (%); |
e) |
az adattisztítási mechanizmus eredményei; |
f) |
a problémafelderítő mechanizmus eredményei; |
g) |
gyakori minőségi problémákat okozó adatmezők; |
h) |
a tíz leggyakoribb probléma jegyzéke az a)–g) pontban említett kategóriák mindegyikére vonatkozóan; |
i) |
a 10 leggyakoribb minőségi probléma által érintett tagállamok. |
(3) Az eu-LISA központi ellenőrzési kapacitást hoz létre az adatminőség nyomon követése és az e cikkben említett jelentések heti rendszerességű elkészítése céljából.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2021. november 16-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 135., 2019.5.22., 27. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2021/2223 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. szeptember 30.) az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jelentések és statisztikák központi adattárának működésére vonatkozó részletes szabályokkal történő kiegészítéséről (lásd e Hivatalos Lap 7 oldalát).
(4) Ez a rendelet nem tartozik Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.) előírt intézkedések hatálya alá.
(5) HL L 176., 1999.7.10., 36. o.
(6) A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).
(7) HL L 53., 2008.2.27., 52. o.
(8) A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).
(9) HL L 160., 2011.6.18., 21. o.
(10) A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).
MELLÉKLET
1. SZAKASZ
A bevivendő adatok adatminőségének ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok
Az uniós információs rendszerekbe és interoperabilitási elemekbe bevitt adatokra az adatminőség ellenőrzésére irányuló automatizált mechanizmusok vonatkoznak, amelyek a 2. cikkben meghatározott blokkoló és puha szabályokon alapulnak. Az uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben megállapított ezen szabályok meghatározzák, hogy a bemeneti adatok bevitele és tárolása engedélyezendő vagy elutasítandó. A blokkoló és puha szabályok a következő paraméterek alapján kerülnek megállapításra: hossz, formátum, típus, a minőségi követelményeknek való megfelelés, szemantika, ismétlődés és szintaxis.
2. SZAKASZ
Általános megfontolások a bevivendő adatokra vonatkozó közös adatminőségi mutatókról és minőségi minimumkövetelményekről
A minőség-ellenőrzési eljárás tárgyát képező bemeneti adatokat az egyes uniós információs rendszerekben és interoperabilitási elemekben az 1. szakasznak megfelelően megállapított adatminőségi szabályok alapján értékelik. Ha a bemeneti adatokra vonatkozó szabályok nem akadályozzák meg a bevitelt és a tárolást, az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok a vonatkozó adatminőségi mutatók alkalmazásával mérik a bemeneti adatok minőségét.
Az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok az egyes releváns mutatók alapján mérik a bemeneti adatok minőségét. Az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok egy súlyozási együttható figyelembevételével számítják ki az egyes mutatók relatív súlyát a bemeneti adatok általános minőségén belül.
E célból az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusokat úgy kell kiigazítani, hogy azok egyetlen adatrekordon belüli adatkészletekre és teljes adatbázisokra egyaránt alkalmazhatók legyenek.
A súlyozási együtthatónak a bemeneti adatokra történő alkalmazása után az adatminőség-ellenőrzési mechanizmusok elkészítik a bemeneti adatok profilját, amely tartalmazza a mutatókra vonatkozó követelmények alkalmazásának eredményeit, például a bemeneti adatok minőségét meghatározó numerikus értékeket az egyes mutatók tekintetében.
Az 1. táblázat felsorolja az adatminőségi mutatók minimális készletét, például a bemeneti adatokra mindenkor alkalmazandó mutatókat, az egyes uniós információs rendszerek és interoperabilitási elemek által alkalmazott szabályokkal összhangban. Ezek a mutatók a következők: teljesség, pontosság, egységesség, időszerűség, egyediség.
1. táblázat
A minimális adatminőségi mutatók listája
Mutató |
Leírás |
Fő alkalmazási kör |
Mértékegység |
Teljesség |
Azt jelenti, hogy a bemeneti adatokhoz milyen mértékben rendelhető érték az összes kívánatos jellemző és kapcsolódó követelmény alapján egy adott felhasználási környezetben. A teljesség azt méri, hogy rendelkezésre áll-e valamennyi kötelező adat, és az adatbázisba bevitt (vagy ágazati) adatok megfelelnek-e az előírt követelményeknek. |
Kötelező adatmezők (alfanumerikus és biometrikus adatok) |
Az adatok teljességének aránya: a kitöltött adatcellák és a szükséges adatcellák számának aránya |
Pontosság |
Azt jelenti, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben fejezik ki a becsléseknek az ismeretlen valós értékekhez való közelségét. Egyaránt vonatkozhat egyetlen adat-egyedhez kapcsolódó adatokra és több összehasonlítható adat-egyed hasonló adataira. |
Alfanumerikus és biometrikus adatok |
Mintavételi hibaarányok, egységszintű nemválaszolási arány, tételszintű nemválaszolási arány, adatrögzítési hibaarány stb. |
Egységesség |
Azt jelenti, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben rendelkeznek ellentmondásoktól mentes attribútumokkal, illetve milyen mértékben koherensek más adatokkal egy adott felhasználási környezetben. Az egységesség azt méri, hogy egy adatkészlet milyen mértékben felel meg az ezen adatokra vonatkozóan meghatározott üzletmeneti szabályoknak, vagyis az ellentmondásos adattartalmak hiányát jelenti. Egyaránt vonatkozhat egyetlen adat-egyedhez kapcsolódó adatokra és több összehasonlítható adat-egyed hasonló adataira. |
Alfanumerikus adatok |
Százalék |
Időszerűség |
Azt jelenti, hogy a bemeneti adatokat milyen mértékben bocsátják rendelkezésre egy előre meghatározott dátumon vagy időn belül, amely az adatok érvényességét vagy felhasználási környezetét befolyásolja. Az időszerűség azt méri, hogy az adatok mennyire naprakészek, és a szükséges adatok rendelkezésre bocsáthatók-e az előírt időn belül. |
Alfanumerikus és biometrikus adatok |
Végleges időbeli eltérés: a referencia-időpont utolsó napjától a beviteli adatok rendelkezésre bocsátásának napjáig eltelt napok száma |
Egyediség |
Azt jelenti, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben mentesek az ismétlődéstől ugyanazon uniós információs rendszeren vagy interoperabilitási elemen belül. |
Kötelező adatmezők (alfanumerikus és biometrikus adatok) |
A nem ismétlődő adategységek százalékos aránya |
A biometrikus adatok pontossági mutatója a felbontást is figyelembe veszi. A felbontás azt méri, hogy a bemeneti adatok milyen mértékben tartalmazzák a hosszegységenként előírt mennyiségű pontot vagy pixelt. A pixelek képernyőn való megjelenítésének egysége: nyomtatás esetén „pi”; kimeneti rendszerek esetén „dot pi”. Egy vagy több bit pixelenként (színfelbontás pl.: 4 bit = 16 szín, 8 bit = 256 szín, 16 bit = 65 ezer szín, 24 bit = 16,5 millió szín).
3. SZAKASZ
Adatminőségi besorolás
A 2. szakaszban említett bemenetiadat-profil kidolgozását követően a bemeneti adatokhoz adatminőségi besorolást rendelnek. A következő adatminőségi besorolások alkalmazandók:
a) |
„jó minőségű”: a bemenetiadat-profil az alkalmazandó adatminőségi mutatónak való előírt megfelelést mutat; |
b) |
„gyenge minőségű”: a bemenetiadat-profil nem mutat az alkalmazandó adatminőségi mutatónak való előírt megfelelést, puha szabály esetén; |
c) |
„elutasítandó”: a bemenetiadat-profil nem mutat az alkalmazandó adatminőségi mutatónak való előírt megfelelést, blokkoló szabály esetén. |
Amennyiben a bemeneti adatok „jó minőségű” besorolást kapnak, az adatokat adatminőségi figyelmeztető jelzés nélkül tárolják a rendszerben vagy elemben.
Amennyiben a bemeneti adatok „gyenge minőségű” besorolást kapnak, az adatokat adatminőségi figyelmeztető jelzéssel ellátva tárolják a rendszerben vagy elemben. A figyelmeztető jelzés feltünteti, hogy a bemeneti adatok helyesbítésre szorulnak, és hogy milyen okból nem mutatják az alkalmazandó adatminőségi mutatóknak való előírt megfelelést. Amennyiben lehetséges, a figyelmeztető jelzés azonosítja az adatminőségi probléma által érintett adatmező(ke)t vagy adattartalma(ka)t vagy mindkettőt, és javaslatot tesz az ahhoz szükséges változtatásokra, hogy a bemeneti adatok „jó minőségű” besorolást kaphassanak.
4. SZAKASZ
Az adatminőség ellenőrzése
A 3. cikk (8) bekezdésének alkalmazásában kétféle mechanizmus alkalmazandó:
a) |
Adattisztítási mechanizmusok. Ezek a mechanizmusok ellenőrzéseket végeznek azon adatok azonosítása érdekében, amelyek esetében a fennmaradó adatmegőrzési idő rövidebb, mint a vonatkozó uniós információs rendszert vagy interoperabilitási elemet szabályozó jogszabályban meghatározott időtartam. Az adattisztítási mechanizmusok tájékoztatják a tagállamot az adatok tervezett törléséről, és lehetővé teszik számukra, hogy szükség esetén megfelelő intézkedéseket fogadjanak el. |
b) |
Problémafelderítő mechanizmusok. Ezek a mechanizmusok ellenőrzéseket végeznek azon adatok azonosítása érdekében, amelyek már nem felelnek meg egy vagy több adatminőségi szabálynak vagy követelménynek az adatminőségi mutatókkal összefüggésben. Az ilyen ellenőrzések figyelmeztető jelzést vagy értesítést küldhetnek a felelős tagállami hatóságnak, megjelölve annak okát, hogy az adatok miért nem felelnek már meg egy vagy több adatminőségi szabálynak vagy követelménynek. Amennyiben lehetséges, a figyelmeztető jelzés javaslatot tesz az ahhoz szükséges változtatásokra, hogy a bemeneti adatok megfeleljenek az új szabályoknak vagy követelményeknek. Az ilyen ellenőrzések alkalmazása semmiképp nem vezethet az uniós információs rendszerekben vagy interoperabilitási elemekben tárolt adatok automatikus törléséhez. Amennyiben a problémafelderítő mechanizmusok működése alatt új adatokat visznek be egy uniós információs rendszerbe vagy interoperabilitási elembe, a problémafelderítő mechanizmusok ezekre az adatokra nem alkalmazandók. |
Az eu-LISA dönthet úgy, hogy az adatminőségi szabályok vagy követelmények felülvizsgálatakor eseti problémafelderítő mechanizmusokat kell alkalmazni az uniós információs rendszerben és az interoperabilitási elemekben.
Az eu-LISA egyeztethet az uniós információs rendszerek vagy interoperabilitási elemek valamelyikével foglalkozó tanácsadó csoporttal arról, hogy a megfelelő uniós információs rendszerben vagy interoperabilitási elemben alkalmazzanak-e eseti problémafelderítő mechanizmusokat az adott uniós információs rendszer vagy interoperabilitási elem céljainak eléréséhez szükséges mértékben.