EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R0795
Regulation (EU) 2024/795 of the European Parliament and of the Council of 29 February 2024 establishing the Strategic Technologies for Europe Platform (STEP), and amending Directive 2003/87/EC and Regulations (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) No 1303/2013, (EU) No 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 and (EU) 2021/241
Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241
Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241
PE/11/2024/REV/1
SL L, 2024/795, 29.2.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Službeni list |
HR Serije L |
2024/795 |
29.2.2024 |
UREDBA (EU) 2024/795 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 29. veljače 2024.
o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 164. i 173., članak 175. treći stavak, članke 176., 177. i 178., članak 182. stavak 1. i članak 192. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1) |
Posljednjih godina Unija je bila fokusirana na jačanje konkurentnosti i otpornosti europskoga gospodarstva putem zelene i digitalne transformacije. Usporedna zelena i digitalna tranzicija koja se temelji na europskom zelenom planu, kako je utvrđen u komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan”, i programu politike za digitalno desetljeće do 2030.uspostavljenom Odlukom (EU) 2022/2481 Europskog parlamenta i Vijeća (4) potiče rast i modernizaciju gospodarstva Unije, čime se stvaraju nove poslovne mogućnosti i pomaže Uniji u stjecanju konkurentske prednosti na globalnim tržištima. U europskom zelenom planu utvrđuje se plan za postizanje klimatske neutralnosti i održivosti gospodarstva Unije na pravedan i uključiv način te za suočavanje s problemima povezanima s klimom i okolišem. U programu politike za digitalno desetljeće do 2030. utvrđuje se jasan smjer za digitalnu transformaciju Unije i ostvarenje digitalnih ciljeva u području digitalizacije na razini Unije do 2030., posebno u pogledu digitalnih vještina, digitalne infrastrukture i digitalne transformacije poduzeća i javnih usluga. |
(2) |
Industrija Unije dokazala je svoju inherentnu otpornost, ali se u budućnosti mora osigurati i njezina konkurentnost. Visoka inflacija, manjak radne snage, poremećaji u lancima opskrbe nakon pandemije bolesti COVID-19, ruska ratna agresija na Ukrajinu, povećanje kamatnih stopa te porast troškova energije i cijena inputa negativno utječu na konkurentnost industrije Unije te su istaknuli koliko je važno da Unija osigura svoju otvorenu stratešku autonomiju i smanji svoju stratešku ovisnost o trećim zemljama u različitim sektorima. Ti pritisci na industriju Unije dolaze u kombinaciji sa snažnim, ali ne uvijek poštenim tržišnim natjecanjem na rascjepkanom globalnom tržištu. Unija je već pokrenula nekoliko inicijativa za potporu svojoj industriji, kao što su industrijski plan u okviru zelenog plana, utvrđen u komunikaciji Komisije od 1. veljače 2023. naslovljenoj „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija”, Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za sigurnu i održivu opskrbu kritičnim sirovinama („Akt o kritičnim sirovinama”), Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava za proizvodnju proizvoda tehnologija s nultom neto stopom emisija („Akt o industriji s nultom neto stopom emisija”), novi privremeni okvir za državne potpore u kriznim situacijama i tranziciji, utvrđen u komunikaciji Komisije od 17. ožujka 2023. naslovljenoj „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama i za tranziciju radi potpore gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu”, Instrument Europske unije za oporavak uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 (5) te Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Iako ta rješenja osiguravaju brzu i ciljanu, a u nekim slučajevima i privremenu potporu, Uniji je potreban strukturiraniji odgovor na potrebe za ulaganjima njezinih industrija, uz zaštitu kohezije, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i očuvanje jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu, uz olakšavanje pristupa financiranju. Unija bi trebala raditi na sprečavanju premještanja, povratnom prijenosu proizvodnih postrojenja ključnih tehnologija iz trećih zemalja i privlačenju novih postrojenja kako bi se spriječile strateške ovisnosti. |
(3) |
Unutarnje tržište donijelo je znatne gospodarske, socijalne i političke prednosti čitavoj Uniji, među ostalim, njezinim građanima i poduzećima. Iako su te koristi općeprihvaćene, prijeko je potrebno nastaviti pronalaziti načine na koje bi se njegov neiskorišteni društveni potencijal mogao dodatno iskoristiti. Unutarnje tržište mora ostati prilagodljivo s obzirom na razvoj geopolitičke dinamike, na tehnološke napretke te na zelenu i digitalnu tranziciju i istodobno poticati otpornost zdravstvenog sustava zbog starenja stanovništva i doprinijeti jačanju Unijine dugoročne konkurentnosti i produktivnosti. |
(4) |
Provedba i široka primjena digitalnih tehnologija i inovacija duboke tehnologije u Uniji, čistih i resursno učinkovitih tehnologija te biotehnologija bit će ključni za smanjenje strateških ovisnosti Unije i iskorištavanje prilika i ostvarivanje ciljeva zelene i digitalne tranzicije, čime se osigurava suverenitet i strateška autonomija Unije te promiču konkurentnost i održivost industrije Unije. Stoga su potrebne hitne mjere kako bi se podržao razvoj i proizvodnja kritičnih tehnologija u Uniji jer to predstavlja jedan od najvećih strateških nedostataka Unije. Razvoj i proizvodnja ključnih tehnologija temelje se na lancima vrijednosti međusobno povezanih gospodarskih subjekata koji djeluju u poduzećima različitih veličina, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), različitim sektorima i preko granica. Stoga bi Unija također trebala štititi i jačati lance vrijednosti tih ključnih tehnologija i s njima povezanih usluga koje su ključne i specifične za aktivnosti razvoja ili proizvodnje tih ključnih tehnologija, čime bi se smanjile strateške ovisnosti Unije i očuvao integritet unutarnjeg tržišta te bi se odgovorilo na postojeći nedostatak radne snage i vještina u tim sektorima cjeloživotnim učenjem, projektima obrazovanja, osposobljavanjem i naukovanjem te stvaranjem privlačnih i kvalitetnih radnih mjesta dostupnih svima. |
(5) |
Kako bi se smatrale ključnima, trebalo bi zahtijevati da tehnologije na unutarnje tržište donesu inovativan element sa znatnim potencijalom ili da doprinose smanjenju ili sprečavanju strateških ovisnosti Unije. Pri procjeni gospodarskog potencijala ključnih tehnologija za unutarnje tržište trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da mjere koje se provode u jednoj državi članici mogu imati učinke prelijevanja u druge države članice. Pri procjeni doprinosi li tehnologija smanjenju ili sprečavanju strateških ovisnosti Unije trebalo bi uzeti u obzir analizu provedenu na razini Unije kako bi se utvrdili rizici koji bi mogli utjecati na cijelu Uniju. Komisija bi trebala izdati smjernice o tome kako se tehnologije u tri sektora u okviru područja primjene ove Uredbe mogu smatrati kritičnima, kao i o uvjetima pod kojima se te tehnologije mogu kvalificirati kao kritične, kako bi se promicalo zajedničko tumačenje projekata, poduzeća i sektora koji će se podržati u okviru odgovarajućih programa u okviru zajedničkih strateških ciljeva relevantnih programa i ove Uredbe. U tim smjernicama Komisija dodatno pojašnjava i pojam lanca vrijednosti i povezanih usluga koje su ključne i specifične za razvoj ili proizvodnju tih konačnih proizvoda. Takvim se smjernicama ne bi trebalo dovoditi u pitanje druge smjernice o posebnim programima. |
(6) |
Postoji potreba za podupiranjem ključnih tehnologija u sljedećim sektorima: digitalne tehnologije i inovacije duboke tehnologije, čiste i resursno učinkovite tehnologije te biotehnologije. Inovacije duboke tehnologije trebalo bi shvatiti kao tehnologije koje imaju potencijal za pronalaženje transformativnih rješenja, koje se temelje na vrhunskoj znanosti, tehnologiji i inženjerstvu, uključujući inovacije koje udružuju napredak u fizičkim, biološkim i digitalnim domenama. Digitalne tehnologije trebale bi prije svega uključivati one kojima se doprinosi ciljnim vrijednostima i ciljevima programa politike za digitalno desetljeće do 2030. kao i višedržavnim projektima kako su definirani u Odluci (EU) 2022/2481. Čiste i resursno učinkovite tehnologije uključuju prije svega tehnologije s nultom neto stopom emisija u skladu s Aktom o industriji s nultom neto stopom emisija. Biotehnologije bi trebalo shvatiti kao primjenu znanosti i tehnologije na žive organizme, kao i na njihove dijelove, proizvode i modele, kako bi se izmijenili živi ili neživi materijali za proizvodnju znanja, robe i usluga, uključujući tehnologije navedene u statističkoj definiciji biotehnologije Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj te na Unijinom popisu ključnih lijekova navedenom u Komunikaciji Komisije od 24. listopada 2023. naslovljenoj „Odgovor na nestašice lijekova u EU-u“ i njihove sastavne dijelove. Za projekte koji su priznati kao strateški na temelju Akta o industriji s nultom neto stopom emisija, ako su ti projekti u skladu s kriterijima otpornosti i konkurentnosti utvrđenima u toj uredbi), i na temelju Akta o kritičnim sirovinama trebalo bi se automatski smatrati da se njima doprinosi ciljevima ove Uredbe. Digitalne tehnologije i inovacije duboke tehnologije, čiste i resursno učinkovite tehnologije te biotehnologije koje su predmet važnog projekta od zajedničkog europskog interesa koji je Komisija odobrila u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a trebale bi se smatrati ključnima, a pojedinačni projekti u okviru takvog važnog projekta od zajedničkog europskog interesa trebali bi biti prihvatljivi za financiranje, u skladu s odgovarajućim pravilima programa, u mjeri u kojoj utvrđeni manjak financijskih sredstava i prihvatljivi troškovi još nisu u potpunosti pokriveni. |
(7) |
Jačanje kapaciteta za razvoj i proizvodnju tehnologija u Uniji neće biti moguće bez znatne kvalificirane radne snage. Međutim, očekuje se da će se manjak radne snage i vještina, koji se povećao u svim sektorima, uključujući one koji se smatraju ključnima za zelenu i digitalnu tranziciju, nastaviti povećavati u kontekstu demografskih promjena te ugrožavati razvoj tehnologija u relevantnim sektorima utvrđenima u skladu s ovom Uredbom. Stoga je potrebno potaknuti uključivanje većeg broja ljudi na tržište rada za relevantne sektore, posebno ulaganjem u učenje i cjeloživotno učenje, jačanjem relevantnih vještina i otvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i naukovanja za mlade i osobe u nepovoljnom položaju koje ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih. Takvom će se potporom dopuniti niz drugih mjera usmjerenih na zadovoljavanje potreba za vještinama koje proizlaze iz zelene i digitalne tranzicije, a koje su navedene u Programu vještina EU-a utvrđenom u Komunikaciji Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenoj „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost”.Te mjere imaju važnu ulogu u promicanju prekvalifikacije i usavršavanja kao načina razmišljanja, poticanju konkurentnosti Unijinih poduzeća, posebno MSP-ova, i doprinošenju stvaranju kvalitetnih radnih mjesta kako bi se ostvario punog potencijala zelene i digitalne tranzicije na socijalno poštenj, uključiv i pravedan način. |
(8) |
Zbog razmjera ulaganja potrebnih za zelenu i digitalnu tranziciju potrebno je u potpunosti mobilizirati financijska sredstva dostupna u okviru postojećih programa Unije, uključujući ona kojima se dodjeljuje proračunsko jamstvo za operacije financiranja i ulaganja te za provedbu financijskih instrumenata i operacija mješovitog financiranja. Takva bi se financijska sredstva trebala koristiti na fleksibilniji način kako bi se pružila pravodobna i ciljana potpora ključnim tehnologijama u strateškim sektorima. Stoga bi trebalo uspostaviti Platformu za strateške tehnologije za Europu („STEP”) kako bi se doprinijelo ispunjenju potreba Unije za ulaganjima olakšavanjem boljeg usmjeravanja postojećih fondova Unije prema ključnim ulaganjima, uključujući projekte diljem Unije i prekogranične projekte, usmjerenima na potporu razvoju ili proizvodnji ključnih tehnologija u strateškim sektorima, uz istodobno očuvanje jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu, čime bi se očuvala kohezija i nastojala postići geografski uravnotežena raspodjela projekata koji se financiraju u okviru STEP-a u skladu s odgovarajućim programskim mandatima. |
(9) |
Pri provedbi programa i aktivnosti u okviru ove Uredbe Komisija i države članice potiču se na promicanje i davanje prioriteta projektima u „dolinama” za ubrzavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija kako su definirane u Aktu o industriji s nultom neto stopom emisija, projekte na područjima uključenima u teritorijalne planove za pravednu tranziciju iz Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i u slabije razvijenim i tranzicijskim regijama te u razvijenijim regijama u državama članicama čiji je prosječni BDP po stanovniku ispod prosjeka EU-27 izmjeren prema standardu kupovne moći (PPS) i izračunan na temelju podataka Unije za razdoblje od 2015. do 2017. |
(10) |
STEP bi trebao mobilizirati sredstva u okviru postojećih programa Unije, uključujući InvestEU uspostavljen Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (8), Obzor Europa uspostavljen Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (9), Europski fond za obranu uspostavljen Uredbom (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i Inovacijski fond uspostavljen Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond osnovani Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Europski socijalni fond plus („fond ESF+“) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća (13), Fond za pravednu tranziciju (FPT) uspostavljen Uredbom (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i vijeća (14), Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (15), program „EU za zdravlje” uspostavljen Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća (16) i program Digitalna Europa uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (17). Sredstva mobilizirana tim programima Unije trebalo bi popratiti dodatnim financiranjem Europskog fonda za obranu u iznosu od 1,5 milijardi EUR za projekte kojima se doprinosi ciljevima STEP-a. |
(11) |
„Pečat suverenosti” trebao bi se dodjeljivati projektima kojima se doprinosi ciljevima STEP-a, pod uvjetom da je projekt procijenjen i da je u skladu s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete, posebno kriterijima prihvatljivosti, isključenja i dodjele, predviđenima pozivom na podnošenje prijedloga u okviru programa Obzor Europa, Europskog fonda za obranu, Inovacijskog fonda, programa „EU za zdravlje” ili programa Digitalna Europa, neovisno o tome jesu li za projekt dodijeljena financijska sredstva u okviru tih instrumenata. Ti minimalni zahtjevi u pogledu kvalitete utvrđuju se kako bi se mogli identificirati visokokvalitetni projekti. Pečat suverenosti trebao bi se dodjeljivati u skladu s posebnim uvjetima prihvatljivosti utvrđenima u pozivima na podnošenje prijedloga u okviru predmetnih programa, koji mogu uključivati geografska ograničenja, ako je to primjereno i kako je predviđeno u odgovarajućem zakonodavnom aktu kojim se uređuju ti programi. Pri pripremi opsega poziva na podnošenje prijedloga kojima bi se mogao dodijeliti pečat suverenosti Komisija bi, prema potrebi, trebala uključiti zahtjev da se u projektnim prijedlozima navede kako se od njih očekuje da doprinesu jačanju i strukturiranju lokalnih mreža industrijskih aktera i otvaranju radnih mjesta. Ti bi pozivi, gdje je to moguće i primjereno, trebali biti stalno otvoreni. Pečat suverenosti trebao bi se koristiti kao oznaka kvalitete kako bi se za projekte lakše privukla javna i privatna ulaganja potvrđivanjem njihova doprinosa ciljevima STEP-a. Nadalje, pečatom suverenosti trebalo bi promicati bolji pristup financiranju Unije, posebno olakšavanjem kumulativnog ili kombiniranog financiranja iz nekoliko instrumenata Unije. Države članice također bi trebalo poticati da pečat suverenosti uzimaju u obzir pri dodjeli financijske potpore preko vlastitih programa. |
(12) |
U tu bi se svrhu trebalo moći osloniti na ocjene provedene za potrebe drugih programa Unije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (18), kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava Unije i potaknula ulaganja u prioritetne tehnologije. Pod uvjetom da su u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2021/241, države članice trebale bi razmotriti uključivanje projekata kojima je dodijeljen pečat suverenosti u reviziju svojih planova za oporavak i otpornost te bi trebale moći razmotriti uključivanje projekata pri odlučivanju o projektima ulaganja koji će se financirati iz njihova udjela u Modernizacijskom fondu uspostavljenom Direktivom 2003/87/EZ. Komisija bi trebala uzeti u obzir pečat suverenosti i u kontekstu postupka predviđenog u članku 19. Protokola br. 5. o Statutu Europske investicijske banke priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u („Statut EIB-a”) i provjere politike utvrđene u Uredbi (EU) 2021/523. Usto, partneri u provedbi trebali bi imati obvezu ispitivanja projekata kojima je dodijeljen pečat suverenosti ako su ti projekti obuhvaćeni njihovim geografskim područjem i područjem poslovanja u skladu s tom uredbom. Tijela nadležna za programe obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe također bi trebala razmotriti pružanje potpore strateškim projektima priznatima u skladu s Aktom o industriji s nultom neto stopom emisija i Aktom o kritičnim sirovinama koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe i na koje bi se mogla primjenjivati pravila o kumulativnom financiranju. |
(13) |
STEP bi se trebao provoditi na djelotvoran, učinkovit, pravedan i transparentan način. U tu bi svrhu Komisija trebala biti zadužena za dodjelu i promicanje pečata suverenosti i upravljanje novim javno dostupnim mrežnim stranicama („portal za suverenost“) te bi se trebala povezati s nacionalnim nadležnim tijelima i dionicima relevantnima za postizanje ciljeva STEP-a. Komisija bi također treba promicati dosljednost, usklađenost, sinergiju i komplementarnost među programima Unije radi potpore projektima kojima se doprinosi ciljevima STEP-a. |
(14) |
Komisija bi trebala uspostaviti portal za suverenost kako bi se pružile informacije o dostupnoj potpori za projekte kojima se doprinosi ciljevima STEP-a. Kako bi se odgovorilo na potrebe poduzeća i nositelja projekata koji traže sredstva za ulaganja povezana s projektima STEP-a u okviru programa financiranja Unije, portal za suverenost trebao bi na pristupačan način prilagođen korisnicima prikazivati mogućnosti financiranja ulaganja povezanih s ciljevima STEP-a dostupne u okviru proračuna Unije. To bi trebalo uključivati informacije o programima Unije kojima se izravno upravlja kao što su Obzor Europa, Europski fond za obranu, Inovacijski fond, program „EU za zdravlje”, program Digitalna Europa te drugi izvori financiranja Unije, kao što su InvestEU, Mehanizam za oporavak i otpornost, EFRR, Kohezijski fond, fond ESF+ i FPT. Nadalje, portal za suverenost trebao bi pomoći u povećanju vidljivosti ulaganja povezanih s ciljevima STEP-a prema ulagačima prikazivanjem projekata kojima je dodijeljen pečat suverenosti. Portal za suverenost trebao bi sadržavati i popis nacionalnih nadležnih tijela koja su odgovorna za djelovanje kao kontaktne točke za provedbu STEP-a na nacionalnoj razini. Komisija bi trebala osigurati da portal za suverenost nadopunjuje slične platforme te izbjeći prekomjerne propise i administrativno opterećenje. |
(15) |
Komisija bi trebala pratiti provedbu ciljeva STEP-a kako bi pratila napredak u ostvarivanju ciljeva politike Unije. Praćenje bi se trebalo provoditi na način koji je usmjeren na aktivnosti koje se provode u okviru STEP-a i koji je razmjeran tim aktivnostima kako bi se izbjegli prekomjerni propisi i administrativno opterećenje, posebno za korisnike financiranja. Kako bi se osigurala odgovornost prema građanima Unije, Komisija bi trebala jednom godišnje izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku u provedbi ciljeva STEP-a u okviru odgovarajućih programa, o ukupnim rashodima STEP-a raščlanjenima prema programu te o uspješnosti STEP-a na temelju pokazatelja uspješnosti predviđenih tim programima. Ako su dostupne, trebalo bi dostaviti informacije o kvalitativnom i kvantitativnom doprinosu Platforme prekograničnim projektima i projektima prema državi članici. |
(16) |
Iako se STEP oslanja na reprogramiranje i jačanje postojećih programa za potporu strateškim ulaganjima i smanjenje strateških ovisnosti Unije, on je i važan element za testiranje izvedivosti i pripremu eventualnih novih intervencija za potporu suverenitetu i konkurentnosti u strateškim sektorima te za jačanje industrijske politike Unije. Konkretno, STEP bi trebao služiti kao osnova za razmatranje mogućih sličnih djelovanja, kao što je fond za europsku suverenost. |
(17) |
Komisija bi trebala provesti međuevaluaciju ove Uredbe, u kojoj bi trebala procijeniti relevantnost mjera koje su na temelju ove Uredbe poduzete u svrhu smanjenja strateških ovisnosti Unije te jačanja njezine autonomije. Trebalo bi procijeniti i izvedivost proširenja portala za suverenost kako bi se objedinile sve postojeće javno dostupne internetske stranice i osigurale informacije o programima Unije u okviru izravnog, podijeljenog i neizravnog upravljanja na jedinstvenom portalu te bi trebalo procijeniti i izvedivost uspostave simulatora kojim bi se nositeljima projekata pružale smjernice o programima ili fondovima Unije za koje bi njihov projekt mogao biti prihvatljiv. |
(18) |
Inovacijski fond podupire ulaganja u inovativne niskougljične tehnologije, koje se ubrajaju u područje primjene ove Uredbe. Stoga će Inovacijski fond biti ključan za podupiranje razvoja ili proizvodnje ključnih čistih i resursno učinkovitih tehnologija u Uniji. Pri izradi i provedbi poziva na podnošenje prijedloga ili natječajnog postupka u okviru Inovacijskog fonda Komisija bi trebala u obzir uzeti projekte koji su u skladu s Aktom o industriji s nultom neto stopom emisija priznati kao strateški i za koje se smatra da doprinose ciljevima STEP-a. |
(19) |
Kako bi se proširile mogućnosti za pružanje potpore ulaganjima usmjerenim na jačanje industrijskog razvoja i lanaca vrijednosti u strateškim sektorima, područje primjene potpore iz EFRR-a trebalo bi proširiti uvođenjem novih specifičnih ciljeva u okviru EFRR-a, ne dovodeći u pitanje pravila o prihvatljivosti rashoda i potrošnji u području klime kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1058 i Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (19). U strateškim sektorima trebalo bi biti moguće podupirati i produktivna ulaganja u poduzeća koja nisu MSP-ovi, iako bi MSP-ovi istodobno trebali ostati u fokusu, što može znatno doprinijeti razvoju slabije razvijenih i tranzicijskih regija, kao i u razvijenijim regijama država članica čiji je BDP po stanovniku niži od prosjeka EU-27. Upravljačka tijela potiču se na promicanje suradnje između velikih poduzeća i lokalnih MSP-ova, lanaca opskrbe, inovacijskih i tehnoloških ekosustava. Time bi se povećao ukupni kapacitet Unije za jačanje položaja u tim sektorima pružanjem pristupa takvim ulaganjima svim državama članicama, čime bi se suzbio rizik od povećanja razlika. Sredstva programirana za te nove posebne ciljeve trebala bi biti ograničena na najviše 20 % početnih nacionalnih dodijeljenih sredstava EFRR-a u skladu s Uredbom (EU) 2021/1060. |
(20) |
Kako bi se zadržala visoka razina ambicije u ostvarivanju klimatskih ciljeva u okviru kohezijske politike te istodobno omogućila fleksibilnost između Kohezijskog fonda i EFRR-a, pri izračunu doprinosa EFRR-a u području klime trebalo bi biti moguće uzeti u obzir iznos doprinosa Kohezijskog fonda u području klime koji premašuje 37 % njegovih ukupnih dodijeljenih sredstava i, obrnuto, pri izračunu doprinosa Kohezijskog fonda u području klime trebalo bi biti moguće uzeti u obzir iznos doprinosa EFRR-a u području klime koji premašuje 30 % njegovih ukupnih dodijeljenih sredstava. |
(21) |
Područje primjene potpore FPT-atrebalo bi proširiti i na ulaganja velikih poduzeća u tehnologije obuhvaćene ovom Uredbom te na rješavanje problema nedostatka radne snage i vještina koji su potrebni za ostvarivanje tih ulaganja, kojima se doprinosi ciljevima STEP-a, uz zadržavanje fokusa na MSP-ovima, pod uvjetom da su takva ulaganja usklađena s očekivanim doprinosom tranziciji prema klimatskoj neutralnosti kako je utvrđeno u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju u skladu s Uredbom (EU) 2021/1056. Za potporu koja se pruža takvim ulaganjima nije potrebna revizija teritorijalnog plana za pravednu tranziciju ako bi ta revizija bila isključivo povezana s analizom nedostataka kojom se opravdava ulaganje iz perspektive stvaranja radnih mjesta. U kontekstu potpore poduzećima koja nisu MSP-ovi, trebalo bi razmotriti i ulaganja koja promiču naukovanje i otvaranje novih radnih mjesta ili pružaju obrazovanje ili osposobljavanje za nove vještine. |
(22) |
Fond ESF+ kao glavni fond Unije za ulaganja u ljude pruža presudan doprinos promicanju razvoja vještina. Kako bi se olakšala upotreba tog fonda za ciljeve STEP-a, trebalo bi biti moguće upotrijebiti fond ESF+ za ulaganja usmjerena na stvaranje kvalificirane i otporne radne snage koja je spremna za budući svijet rada. |
(23) |
Kako bi se ubrzala ulaganja i što prije osigurala likvidnost za ulaganja kojima se podupiru ciljevi STEP-a u okviru EFRR-a, fonda ESF+ i FPT-a, trebalo bi osigurati dodatni iznos izvanrednog pretfinanciranja u obliku jednokratnog plaćanja u odnosu na prioritete namijenjene ulaganjima kojima se podupiru ciljevi STEP-a. Dodatno pretfinanciranje trebalo bi se primjenjivati na sva dodijeljena sredstva FPT-a s obzirom na potrebu za ubrzanjem njegove provedbe i njegov snažan utjecaj kad je riječ o potpori državama članicama u postizanju ciljeva STEP-a. Pravila koja se primjenjuju na te iznose izvanrednog pretfinanciranja trebala bi biti usklađena s pravilima koja se primjenjuju na pretfinanciranje utvrđenima u Uredbi (EU) 2021/1060. Nadalje, kako bi se dodatno potaknula primjena takvih ulaganja i osigurala njihova brža provedba, trebala bi biti dostupna mogućnost povećanja najviše stope sufinanciranja Unije na 100 % za prioritete STEP-a. Pri provedbi ciljeva STEP-a upravljačka tijela potiču se na primjenu određenih socijalnih kriterija i promicanje pozitivnih socijalnih ishoda, kao što su prilike za naukovanje i zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima za mlade osobe u nepovoljnom položaju, a posebno za mlade koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, primjenom socijalnih kriterija za dodjelu iz direktiva 2014/23/EU (20), 2014/24/EU (21) i 2014/25/EU (22) Europskog parlamenta i Vijeća ako projekt provodi tijelo koje podliježe tim direktivama te na isplatu primjenjivih plaća dogovorenih kolektivnim pregovaranjem. |
(24) |
Uredbu (EU) 2021/1060 trebalo bi izmijeniti kako bi projekti kojima je dodijeljen pečat suverenosti mogli ostvariti bolji pristup financijskim sredstvima Unije, posebno olakšavanjem kumulativnog ili kombiniranog financiranja iz nekoliko instrumenata Unije. U tu bi svrhu upravljačka tijela trebala moći izravno dodijeliti potporu iz EFRR-a ili fonda ESF+ za operacije kojima je dodijeljena oznaka suverenosti. |
(25) |
Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i osiguralo pravodobno uvođenje STEP-a, odstupanjem od primjenjivih pravila trebalo bi biti moguće iz preispitivanja u sredini programskog razdoblja EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i FPT-a predviđenog u Uredbi (EU) 2021/1060 isključiti prioritete koji se odnose na ulaganja kojima se doprinosi ciljevima STEP-a. Takvim se izmjenama programa također može konačno dodijeliti ukupan iznos fleksibilnosti ili dio tog iznosa za 2026. i 2027. godinu. Komisija bi trebala odobriti izmjene programa koje se odnose isključivo na uvođenje prioriteta kojima se doprinosi ciljevima STEP-a i koje se podnesu do kraja kolovoza 2024., u roku od dva mjeseca nakon što ih podnesu države članice. Nadalje, trebalo bi biti moguće unijeti sve odgovarajuće izmjene u sporazume o partnerstvu iz Uredbe (EU) 2021/1060 kao i to da ih Komisija odobri u okviru ubrzanog postupka. |
(26) |
Regulatorni okvir za provedbu programa za razdoblje 2014. – 2020. posljednjih je godina prilagođen kako bi se državama članicama i regijama omogućila dodatna fleksibilnost u pogledu provedbe i veća likvidnost za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 te agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine. Te mjere, uvedene na kraju programskog razdoblja, zahtijevaju dovoljno vremena i administrativnih resursa kako bi se u potpunosti iskoristile i provele, osobito u trenutku u kojem će države članice usmjeriti resurse na reviziju operativnih programa za razdoblje 2021. – 2027. povezanih s ciljevima STEP-a. Kako bi se olakšalo administrativno opterećenje za programska tijela i spriječio mogući gubitak sredstava u vrijeme zaključenja zbog isključivo administrativnih razloga, rokove za administrativno zaključenje programa u razdoblju 2014. – 2020. u uredbama (EU) br. 1303/2013 (23) i (EU) br. 223/2014 (24) Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi produljiti. Točnije, rok za podnošenje tog konačnog zahtjeva za plaćanje trebalo bi produljiti za 12 mjeseci. Nadalje, rok za podnošenje dokumenata o zatvaranju također bi trebalo produljiti za 12 mjeseci. U kontekstu ove izmjene primjereno je pojasniti da bi trebalo dopustiti da se distribucija hrane i materijala kupljenih do kraja razdoblja prihvatljivosti (kraj 2023.) može nastaviti i nakon tog datuma. Kako bi se osigurala pravilna provedba proračuna Unije i poštovanje gornjih granica za plaćanja, plaćanja koja treba izvršiti 2025. trebalo bi ograničiti po programu na 1 % odobrenih financijskih sredstava iz višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027., utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (25). Dospjeli iznosi koji premašuju gornju granicu od 1 % odobrenih sredstava programa po fondu za 2025. ne bi trebali bili plaćeni 2025. ni u narednim godinama, nego bi se upotrijebili samo za poravnanje pretfinanciranja. Neiskorištene iznose trebalo bi opozvati u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013. Kako bi se osiguralo da najudaljenije regije mogu u potpunosti iskoristiti potporu iz fondova obuhvaćenih ovom Uredbom, trebalo bi pojasniti da bi se za potrebe fleksibilnosti predviđene Uredbom (EU) br. 1303/2013 dodatne posebne dodjele sredstava za najudaljenije regije trebale smatrati dijelom sredstava EFRR-a koja se dodjeljuju istoj kategoriji regije u koju se ubraja i dotična najudaljenija regija. Unatoč različitim pravilima prihvatljivosti koja se primjenjuju na dodatnu posebnu dodjelu, trebalo bi biti moguće također primijeniti tu fleksibilnost između dodatne posebne dodjele sredstava i drugih sredstava koja se dodjeljuju iz EFRR-a na istu kategoriju regija u okviru programa. |
(27) |
Fleksibilnosti predviđene za programsko razdoblje 2014. – 2020. pomogle su državama članicama u naporima koje su uložile kao odgovor na krizu i u oporavak kao i u suočavanju s dodatnim pritiskom na javne proračune uslijed agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine. Kako bi se državama članicama omogućilo da se nose sa stalnim proračunskim pritiskom, u skladu s odredbom predviđenom u Uredbi (EU) br. 1303/2013 mogućnost primjene stope sufinanciranja EU-a od 100 % na kohezijske programe trebalo bi retroaktivno proširiti na konačnu obračunsku godinu od 1. srpnja 2023. do 30. lipnja 2024., ako država članica obavijesti Komisiju prije podnošenja konačnog zahtjeva za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu, u skladu s proračunskim izdvajanjima i ovisno o raspoloživom financiranju. |
(28) |
InvestEU vodeći je program Unije za poticanje ulaganja, osobito u zelenu i digitalnu tranziciju, pružanjem financiranja utemeljenog na potražnji, na primjer u okviru mehanizama mješovitog financiranja, i tehničke pomoći. Takvim se pristupom privlači dodatni javni i privatni kapital u okviru postojećih sastavnica politike. Kako bi se osigurala potpuna apsorpcija dostupnih sredstava i pod uvjetom da partneri u provedbi nemaju dovoljno kapaciteta za apsorpciju 25 % jamstva EU-a uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 koje im je namijenjeno, Komisija bi trebala moći Grupi EIB-a dodijeliti više od 75 % jamstva EU-a. U tom kontekstu Komisija bi trebala poticati partnere u provedbi koji nisu Grupa EIB-a i pomagati im da u cijelosti iskoriste financijska sredstva koja su im na raspolaganju. Države članice potiču se da doprinose odjeljku „države članice” u okviru programa InvestEU radi potpore financijskim proizvodima u skladu s ciljevima STEP-a u okviru postojećih sastavnica politike, ne dovodeći u pitanje primjenjiva pravila o državnim potporama. Državama članicama trebalo bi omogućiti da u svoje planove za oporavak i otpornost uključe novčani doprinos za potrebe odjeljka „države članice” u sklopu programa InvestEU kako bi se poduprli ciljevi STEP-a u okviru postojećih sastavnica politike. Trebalo bi omogućiti da taj dodatni doprinos ciljevima STEP-a iznosi do 6 % ukupnih financijskih sredstava dodijeljenih u okviru plana za oporavak i otpornost za odjeljak „države članice” u okviru programa InvestEU. Ujedno bi trebalo uvesti dodatnu fleksibilnost i pojašnjenja kako bi se bolje ostvarili ciljevi STEP-a. Za projekte kojima se doprinosi ciljevima STEP-a trebali bi se uložiti najveći mogući napori kako bi se na kraju razdoblja ulaganja obuhvatio širok raspon sektora i regija te izbjegla prekomjerna sektorska ili geografska koncentracija. |
(29) |
Obzor Europa ključni je program Unije za financiranje istraživanja i inovacija, a njegovo Europsko vijeće za inovacije (EIC) pruža potporu u prvom redu inovacijama potencijalno revolucionarne i disruptivne prirode s potencijalom za rast koje mogu biti prerizične za privatne ulagače. U okviru programa Obzor Europa trebalo bi pružiti dodatnu fleksibilnost kako bi Akcelerator EIC-a mogao pružati potporu isključivo vlasničkim kapitalom MSP-ovima koji nisu prihvatljivi za bankovno financiranje, uključujući novoosnovana poduzeća i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije koji nisu prihvatljivi za bankovno financiranje, koji provode inovacije, a naročito onima koji posluju u području tehnologija koje se podupiru u okviru STEP-a, i neovisno o tome jesu li prethodno primili druge vrste potpore iz Akceleratora EIC-a. Provedba financijskog instrumenta kao dijela Akceleratora EIC-a koji pruža financiranje u obliku kapitala ili u drugom povratnom obliku („Fond EIC-a”) danas je ograničena na najveći dopušteni iznos ulaganja od 15 milijuna EUR, osim u iznimnim slučajevima, te se ne mogu uzeti u obzir naknadni krugovi financiranja ili veći iznosi ulaganja. Omogućivanjem potpore isključivo vlasničkim kapitalom za MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije koji nisu prihvatljivi za bankovno financiranje riješilo bi se postojeći nedostatak na tržištu, naročito u kontekstu potreba za ulaganjima u rasponu od 15 do 50 milijuna EUR. Nadalje, iskustvo je pokazalo da iznosi izdvojeni za pilot-projekt EIC-a u okviru programa Obzor 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) nisu u potpunosti iskorišteni. Uredbu (EU) 2021/695 također bi trebalo izmijeniti kako bi se u obzir uzela povećana omotnica za Europski fond za obranu. |
(30) |
EIC ima ključnu ulogu u ponudi početnog financiranja brzorastućim novoosnovanim poduzećima i malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije. EIC je sa svojim specijaliziranim znanjem u idealnom položaju da poveća mogućnosti financiranja za poduzeća koja traže kapital za rast nakon početne faze inovacija. S obzirom na središnju ulogu Fonda EIC-a u uspjehu STEP-a, trebalo bi pojasniti zakonodavne odredbe o funkcioniranju EIC-a. |
(31) |
Europski fond za obranu vodeći je program za jačanje konkurentnosti, inovacija, učinkovitosti i tehnološke autonomije obrambene industrije Unije, čime se doprinosi otvorenoj strateškoj autonomiji Unije. Razvoj obrambenih sposobnosti presudan je jer se njime podupiru kapacitet i autonomija industrije Unije za razvoj obrambenih proizvoda te neovisnost država članica kao krajnjih korisnika takvih proizvoda. Stoga bi dodatnu omotnicu trebalo staviti na raspolaganje za potporu projektima koji doprinose razvoju primjena povezanih s obranom u okviru područja primjene ove Uredbe. |
(32) |
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno jačanje suverenosti i sigurnosti Unije, ubrzanje njezine zelene i digitalne tranzicije, povećanje njezine konkurentnosti te smanjenje njezinih strateških ovisnosti ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Poglavlje 1.
STEP
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom uspostavlja Platforma za strateške tehnologije za Europu (STEP) za potporu ključnim strateškim tehnologijama i strateškim tehnologijama u nastajanju te njihovim odgovarajućim lancima vrijednosti u relevantnim sektorima.
2. Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi STEP-a, iznos financijske potpore dostupan u okviru STEP-a i pravila za provedbu pečata suverenosti i portala za suverenost te za izvješćivanje o ciljevima STEP-a.
Članak 2.
Ciljevi STEP-a
1. Kako bi se osigurala suverenost i sigurnost Unije, smanjile strateške ovisnosti Unije u strateškim sektorima, ojačala konkurentnost Unije jačanjem njezine otpornosti i produktivnosti te mobiliziranjem financiranja, potaknulo ostvarivanje jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu za ulaganja na unutarnjem tržištu, poticalo prekogranično sudjelovanje, među ostalim MSP-ova, ojačala gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija i solidarnost među državama članicama i regijama te promicao uključiv pristup privlačnim, kvalitetnim radnim mjestima ulaganjem u vještine budućnosti i pripremom gospodarske, industrijske i tehnološke osnove za zelenu i digitalnu tranziciju, Platforma nastoji ostvariti sljedeće ciljeve:
(a) |
podupiranje razvoja ili proizvodnje ključnih tehnologija u cijeloj Uniji odnosno zaštita i jačanje njihovih odgovarajućih lanaca vrijednosti kako je navedeno u stavku 3. u sljedećim sektorima:
|
(b) |
rješavanje problema nedostatka radne snage i vještina važnih za sve vrste kvalitetnih radnih mjesta kao potpora ostvarivanju cilja utvrđenog u točki (a), posebno putem projekata cjeloživotnog učenja te obrazovanja i osposobljavanja, uključujući europske akademije za industriju s nultom neto stopom emisija osnovane u skladu s relevantnim odredbama Akta o industriji s nultom neto stopom emisija, te u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i već uspostavljene inicijative za obrazovanje i osposobljavanje; |
2. Tehnologije iz prvog stavka točke (a) smatraju se ključnima ako ispunjavaju barem jedan od sljedećih uvjeta:
(a) |
uvode na unutarnje tržište inovativan, nov i najnapredniji element sa znatnim gospodarskim potencijalom; |
(b) |
doprinose smanjenju ili sprečavanju strateških ovisnosti Unije. |
3. Lanac vrijednosti za razvoj ili proizvodnju ključnih tehnologija iz stavka 1. točke (a) ovog članka odnosi se na konačne proizvode, kao i na posebne sastavne dijelove i posebne strojeve koji se ponajprije koriste za proizvodnju tih konačnih proizvoda i kritične sirovine kako je utvrđeno u prilogu Aktu o kritičnim sirovinama, te na povezane usluge koje su ključne i specifične za razvoj ili proizvodnju tih konačnih proizvoda.
Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, lanac vrijednosti za razvoj ili proizvodnju tehnologija koje su obuhvaćene područjem primjene Akta o industriji s nultom neto stopom emisija te koje su tehnologije iz stavka 1. točke (a) podtočke ii. ovog članka, odnosi se na konačne proizvode, kao i na posebne sastavne dijelove i posebne strojeve koji se ponajprije koriste za proizvodnju tih konačnih proizvoda, kako su definirani u Aktu o industriji s nultom neto stopom emisija te na povezane usluge koje su ključne i specifične za razvoj ili proizvodnju tih konačnih proizvoda.
4. Smatra se da strateški projekti priznati u skladu s relevantnom odredbom Akta o industriji s nultom neto stopom emisija koji ispunjavaju kriterij otpornosti ili kriterij konkurentnosti iz Akta o industriji s nultom neto stopom emisija doprinose cilju STEP-a iz stavka 1. točke (a) podtočke ii.
5. Smatra se da strateški projekti priznati u skladu s relevantnom odredbom Akta o kritičnim sirovinama doprinose cilju STEP-a iz stavka 1. točke (a) ovog članka.
6. Ako se važan projekt od zajedničkog europskog interesa koji je Komisija odobrila u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a odnosi na bilo koju tehnologiju iz stavka 1. točke (a) ovog članka, relevantne tehnologije smatraju se ključnima.
7. Do 2. svibnja 2024. Komisija izdaje smjernice o tome kako se tehnologije u sektorima iz stavka 1. točke (a) ovog članka mogu smatrati ključnima te o tome kako ispuniti uvjete uvedene u stavku 2. ovog članka. U tim smjernicama Komisija pojašnjava i pojam lanca vrijednosti i povezanih usluga koje su ključne i specifične za razvoj ili proizvodnju konačnih proizvoda iz stavka 3. ovog članka. Smjernice se, prema potrebi, preispituju u svjetlu izvješća o međuevaluaciji iz članka 8.
Članak 3.
Financijska potpora
1. Financijska potpora za provedbu STEP-a osigurava se iz postojećih programa Unije.
2. Kako bi se ojačala sposobnost ostvarivanja ciljeva STEP-a, provedba STEP-a podupire se iznosom od 1 500 000 000 EUR u tekućim cijenama iz financijske omotnice iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/697. Taj se iznos se primjenjuje u skladu s tom uredbom i upotrebljava se u svrhu postizanja ciljeva STEP-a.
Članak 4.
Pečat suverenosti, kombinirano i kumulativno financiranje
1. Komisija dodjeljuje pečat suverenosti svakom projektu kojim se doprinosi bilo kojem od ciljeva STEP-a, pod uvjetom da je projekt procijenjen i da je u skladu s minimalnim zahtjevima u pogledu kvalitete, posebno kriterijima prihvatljivosti, isključenja i dodjele, predviđenima u pozivu na podnošenje prijedloga na temelju uredaba (EU) 2021/522, (EU) 2021/694, (EU) 2021/695 ili (EU) 2021/697 ili na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 (27).
2. Pozivi na podnošenje prijedloga iz stavka 1. mogu uključivati geografska ograničenja i, prema potrebi, u skladu s relevantnim sektorskim zakonodavstvom Unije uključivati obveze poštovanja uvjeta rada i zapošljavanja u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, konvencijama Međunarodne organizacije rada i kolektivnim ugovorima.
3. Pečat suverenosti upotrebljava se kao oznaka kvalitete, posebno za potrebe:
(a) |
primanja potpore za projekt u okviru drugog programa Unije u skladu s pravilima koja se primjenjuju na taj program, ili, |
(b) |
financiranja projekta kumulativnim ili kombiniranim financiranjem s drugim instrumentom Unije u skladu s pravilima koja se primjenjuju na te instrumente. |
4. Države članice pri reviziji svojih planova za oporavak i otpornost u skladu s Uredbom (EU) 2021/241, ne dovodeći u pitanje odredbe te uredbe, prioritetnim projektima smatraju one projekte kojima je dodijeljen pečat suverenosti u skladu sa stavkom 1. ovog članka.
5. Države članice pri odlučivanju o projektima ulaganja koje će financirati iz svojih udjela u Modernizacijskom fondu u skladu s člankom 10.d Direktive 2003/87/EZ mogu prioritetnim projektima za ključne čiste i resursno učinkovite tehnologije smatrati projekte kojima je dodijeljen pečat suverenosti u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Države članice mogu ujedno odlučiti dodijeliti nacionalnu potporu projektima koji imaju pečat suverenosti i koji doprinose cilju STEP-a iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe.
6. U skladu s Uredbom (EU) 2021/523 pečat suverenosti uzima se u obzir u kontekstu postupka predviđenog člankom 19. Statuta EIB-a i provjere usklađenosti s politikama kako je utvrđeno u članku 23. stavku 3. te uredbe. Usto, partneri u provedbi pravovremeno ispituju projekte kojima je dodijeljen pečat suverenosti ako su obuhvaćeni njihovim geografskim područjem i područjem poslovanja kako je utvrđeno u članku 26. stavku 5. Uredbe (EU) 2021/523.
7. Strateški projekti priznati u skladu s Aktom o industriji s nultom neto stopom emisija i Aktom o kritičnim sirovinama u okviru područja primjene članka 2. ove Uredbe koji primaju doprinos u okviru programa iz članka 3. ove Uredbe mogu primiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos strateškom projektu primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove strateškog projekta. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.
8. Dodjelom pečata suverenosti i pružanjem kumulativnog financiranja ne dovode se u pitanje primjenjiva pravila o državnim potporama ni međunarodne obveze Unije.
9. Pečat suverenosti valjan je tijekom razdoblja provedbe projekta, a njegova valjanost prestaje ako taj projekt ne započne u roku od pet godina od dodjele ili ako je projekt premješten izvan Unije.
Članak 5.
Provedba STEP-a
Kako bi provela STEP Komisija posebno:
(a) |
promiče pečat suverenosti iz članka 4. stavka 1., posebno kako bi se povećala vidljivost projekata kojima je dodijeljen pečat suverenosti i projekata koji su primili financijska sredstva u okviru EFRR-a, Kohezijskog fonda, fonda ESF+ ili FPT-a; |
(b) |
uspostavlja portal za suverenost iz članka 6. i upravlja njime, posebno radi približavanja svih mogućnosti financiranja sredstvima Unije potencijalnim korisnicima i povećanjem transparentnosti prema građanima Unije; |
(c) |
povezuje se s nacionalnim nadležnim tijelima određenim u skladu s člankom 6. stavkom 4. i drugim relevantnim dionicima s ciljem koordinacije i razmjene informacija o financijskim potrebama, postojećim uskim grlima i najboljim praksama u pristupu financiranju u području primjene ove Uredbe; |
(d) |
potiče kontakte u svim sektorima tehnologija iz članka 2., pri čemu se posebno koristi postojećim industrijskim savezima, mrežama i strukturama, kao što su Platforma za Europu s nultom neto stopom emisija uspostavljena Aktom o industriji s nultom neto stopom emisija i Europski odbor za kritične sirovine osnovan Aktom o kritičnim sirovinama; |
(e) |
promiče dosljednost, usklađenost, sinergiju i komplementarnost među programima Unije radi potpore projektima koji doprinose ciljevima STEP-a. |
Članak 6.
Portal za suverenost
1. Komisija uspostavlja posebnu javno dostupnu internetsku stranicu („portal za suverenost”) na kojoj se pružaju informacije o mogućnostima financiranja projekata povezanih s ciljevima STEP-a i povećava vidljivost tih projekata, posebno prikazivanjem sljedećeg:
(a) |
informacija o programima Unije obuhvaćenima područjem primjene ove Uredbe i o tekućim i predstojećim pozivima na podnošenje prijedloga i pozivima na podnošenje ponuda povezanih s ciljevima STEP-a u okviru odgovarajućih programa; |
(b) |
detalja o projektima kojima je dodijeljen pečat suverenosti u skladu s člankom 4.; |
(c) |
detalja o projekatima koji su priznati kao strateški projekti na temelju Akta o industriji s nultom neto stopom emisija i Akta o kritičnim sirovinama, u mjeri u kojoj su obuhvaćeni područjem primjene članka 2. ove Uredbe; |
(d) |
detalja o projekatima kojima se podupiru ciljevi STEP-a koji su odabrani za potporu u okvir EFRR-a, Kohezijskog fonda, fonda ESF+ i FPT-a, u mjeri u kojoj su priopćeni Komisiji u skladu sa stavkom 5. ovog članka; |
(e) |
podataka za kontakt s nacionalnim nadležnim tijelima određenima u skladu sa stavkom 4. |
2. Portal za suverenost ujedno prikazuje informacije o provedbi STEP-a i informacije u vezi s proračunskim rashodima Unije kako je navedeno u članku 7., te informacije o pokazateljima uspješnosti definiranima u okviru odgovarajućih programa.
3. Portal za suverenost započinje s radom 1. ožujka 2024. i Komisija ga redovito ažurira.
4. Države članice do 2. lipnja 2024. određuju jedno nacionalno nadležno tijelo koje će djelovati kao glavna kontaktna točka za provedbu STEP-a na nacionalnoj razini.
5. Ako je to moguće, nacionalna nadležna tijela iz stavka 4. obavješćuju Komisiju o pojedinostima projekata kojima se podupiru ciljevi STEP-a i koji su odabrani za potporu u okviru EFRR-a, Kohezijskog fonda, fonda ESF+ i FPT-a kako bi ih se prikazalo na portalu za suverenost.
Članak 7.
Praćenje i godišnje izvješćivanje
1. Komisija prati provedbu STEP-a i mjeri ostvarivanje ciljeva STEP-a na temelju okvira za praćenje programa Unije iz članka 3. Praćenje provedbe usmjereno je na aktivnosti koje se provode u okviru STEP-a i razmjerno je tim aktivnostima.
2. Komisija osigurava da se podaci za praćenje provedbe aktivnosti koje se provode u okviru STEP-a prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu svrhu primatelji sredstava Unije doprinose podacima za praćenje, prema potrebi i na razmjeran način, na temelju postojećih zahtjeva za izvješćivanje.
3. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću godišnje izvješće o provedbi STEP-a i čini ga javno dostupnim.
4. Godišnje izvješće uključuje konsolidirane informacije o napretku u provedbi ciljeva STEP-a u okviru svakog programa iz članka 3., uključujući, ako su dostupne, kvalitativne i kvantitativne informacije o potpori iz STEP-a prema državama članicama i prekograničnim projektima.
5. Godišnje izvješće sadržava i sljedeće informacije:
(a) |
ukupne rashode STEP-a raščlanjene prema programu; |
(b) |
uspješnost STEP-a na temelju pokazatelja uspješnosti utvrđenih u odgovarajućim programima. |
(c) |
pregled doprinosa STEP-a strateškim ciljevima Unije u pogledu osiguravanja dugoročne konkurentnosti; |
(d) |
analizu geografske i tehnološke raspodjele projekata kojima je dodijeljen pečat suverenosti. |
Članak 8.
Evaluacija STEP-a
1. Komisija do 31. prosinca 2025. podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o međuevaluaciji u pogledu provedbe STEP-a u svrhu informiranog donošenja odluka u budućnosti.
2. U izvješću o međuevaluaciji posebice se ocjenjuje u kojoj su mjeri ostvareni ciljevi STEP-a, učinkovitost upotrebe resursa i njegova europska dodana vrijednost.
U izvješću o međuevaluaciji se također:
(a) |
pruža pregled regija Unije za koje su kohezijski programi izmijenjeni u skladu s načelom partnerstva; |
(b) |
razmatra relevantnost ciljeva i mjera STEP-a, uključujući ključne tehnologije koje se podupiru u okviru STEP-a; |
(c) |
ocjenjuje izvedivost pružanja informacija o programima Unije na jedinstvenom portalu Unije, kako bi se potencijalnim korisnicima približile sve mogućnosti financiranja sredstvima Unije i povećala transparentnost prema građanima Unije; te |
(d) |
ocjenjuje izvedivost uspostave simulatora kako bi se nositeljima projekata, posebno MSP-ovima, pružile smjernice o mogućnostima financiranja sredstvima Unije za koje bi njihov konkretan projekt mogao biti prihvatljiv. |
3. Prema potrebi, izvješću o međuevaluaciji prilaže se zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe s ciljem smanjenja strateških ovisnosti Unije i jačanja industrijske politike Unije, uz istodobno osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, izbjegavanje narušavanja tržišta i stvaranje jednakih uvjeta u Uniji ili zakonodavni prijedlozi za druge inicijative kojima se nastoje ostvariti slični ciljevi.
4. Na kraju provedbe programa Unije iz kojih se STEP financijski podupire, a najkasnije do 31. prosinca 2031., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja završno izvješće o evaluaciji provedbe STEP-a koje se posebno temelji na svim elementima uključenima u izvješće o međuevaluaciji te sadržava sažetak elemenata iz godišnjih izvješća iz članka 7.
Poglavlje 2.
Izmjene
Članak 9.
Izmjene Direktive 2003/87/EZ
U članku 10.a stavku 8. Direktive 2003/87/EZ sljedeći podstavak umeće se iza petog podstavka:
„Pri izradi i provedbi poziva na podnošenje prijedloga ili natječajnog postupka u okviru Inovacijskog fonda Komisija uzima u obzir strateške projekte priznate u skladu s uredbom o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava za proizvodnju proizvoda tehnologija s nultom neto stopom emisija, za koje se smatra da doprinose ciljevima Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe(EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). Države članice razmatraju pružanje potpore iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda osnovanih Uredbom (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća (*2)i Fonda za pravednu tranziciju uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/1056 projektima na svojem državnom području u kontekstu financijskih mehanizama razvijenih u okviru Inovacijskog fonda, kao što je program „dražba kao usluga”.
Članak 10.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/1058
Uredba (EU) 2021/1058 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 3. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
članak 5. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
u Prilogu I. tablica I. mijenja se kako slijedi:
|
4. |
u Prilogu II. tablica se mijenja kako slijedi:
|
Članak 11.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/1056
Uredba (EU) 2021/1056 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2. Specifični cilj U skladu s člankom 5. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/1060, FPT doprinosi specifičnom cilju omogućivanja regijama i ljudima da ublaže socijalne i ekonomske učinke te učinke na zapošljavanje i okoliš koje ima tranzicija prema energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i klimatski neutralnom gospodarstvu do 2050., na temelju Pariškog sporazuma. FPT može podupirati i ulaganja kojima se doprinosi ciljevima Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća (*5). (*5) Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241 (SL L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).” " |
2. |
u članku 8. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak: „FPT može podupirati i produktivna ulaganja u poduzeća koja nisu MSP-ovi, zadržavajući pritom pažnju na MSP-ovima, a doprinose ciljevima STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795. Ta se potpora može pružiti neovisno o tome je li provedena analiza nedostataka u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkom (h) ove Uredbe i neovisno o njezinu ishodu. Takva su ulaganja prihvatljiva samo ako ne dovode do premještanja kako je definirano u članku 2. točki 27. Uredbe (EU) 2021/1060. Za pružanje takve potpore nije potrebna revizija teritorijalnog plana za pravednu tranziciju ako bi ta revizija bila isključivo povezana s analizom nedostataka. U postupak odabira u obzir se uzimaju naukovanje i radna mjesta, obrazovanje ili osposobljavanje za usvajanje novih vještina.”; |
3. |
u članku 10. dodaje se sljedeći stavak: „4. Komisija za program isplaćuje 30 % dodijeljenih sredstava iz FPT-a, uključujući iznose prenesene u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/1060, kako je utvrđeno u odluci kojom se odobrava program kao izvanredno jednokratno pretfinanciranje uz godišnje pretfinanciranje za program predviđeno u članku 90. stavcima 1. i 2. te uredbe. To izvanredno pretfinanciranje isplaćuje se od 1. ožujka 2024. U skladu s člankom 90. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1060 iznos isplaćen kao izvanredno pretfinanciranje poravnava se u računima Komisije najkasnije s konačnom obračunskom godinom. U skladu s člankom 90. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/1060 sve kamate nastale izvanrednim pretfinanciranjem upotrebljavaju se za dotični program na jednak način kao FPT i navode se u računovodstvenoj dokumentaciji za konačnu obračunsku godinu. U skladu s člankom 97. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 izvanredno pretfinanciranje se ne suspendira. U skladu s člankom 105. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 pretfinanciranje koje se uzima u obzir za izračun iznosa koje treba opozvati uključuje isplaćeno izvanredno pretfinanciranje. Odstupajući od članka 112. Uredbe (EU) 2021/1060, najviše stope sufinanciranja za namjenske prioritete utvrđene za potporu ciljevima STEP-a su 100 %.” |
Članak 12.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/1057
Sljedeći članak umeće se u Uredbu (EU) 2021/1057:
„Članak 12.a
Potpora ciljevima STEP-a
1. Države članice mogu upotrebljavati fond ESF+ za pružanje potpore ciljevima STEP-a iz članka 2. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća (*6) u okviru relevantnih specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. ove Uredbe, uključujući podupiranjem razvoja vještina u području tehnologija s nultom neto stopom emisija, među ostalim onih koje se temelje na programima za učenje koje su izradile europske akademije za vještine, kao i osposobljavanjem mladih te stjecanjem vještina, usavršavanjem i prekvalifikacijom radnika u području tehnologija s nultom neto stopom emisija.
2. Uz pretfinanciranje za program predviđeno u članku 90. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2021/1060, ako Komisija odobri izmjenu programa koja uključuje jedan ili više prioriteta namijenjenih operacijama koje primaju potporu iz fonda ESF+ kojima se doprinosi ciljevima STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795, Komisija izvršava izvanredno pretfinanciranje u iznosu od 30 % na temelju dodjele tim prioritetima. To izvanredno pretfinanciranje isplaćuje se u roku od 60 dana od donošenja odluke Komisije kojom se odobrava izmjena programa, pod uvjetom da je izmjena programa dostavljena Komisiji do 31. ožujka 2025.
U skladu s člankom 90. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/1060 iznos isplaćen kao izvanredno pretfinanciranje poravnava se u računima Komisije najkasnije s konačnom obračunskom godinom.
U skladu s člankom 90. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/1060 sve kamate nastale izvanrednim pretfinanciranjem upotrebljavaju se za dotični program na jednak način kao za fond ESF+ i navode se u računovodstvenoj dokumentaciji za konačnu obračunsku godinu.
U skladu s člankom 97. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 izvanredno pretfinanciranje se ne suspendira.
U skladu s člankom 105. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/1060 pretfinanciranje koje se uzima u obzir za izračun iznosa koje treba opozvati uključuje isplaćeno izvanredno pretfinanciranje.
Odstupajući od članka 112. Uredbe (EU) 2021/1060, najviše stope sufinanciranja za namjenske prioritete utvrđene za potporu ciljevima STEP-a su 100 %.
Članak 13.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/1060
Uredba (EU) 2021/1060 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 2. točka 45. zamjenjuje se sljedećim:
(*7) Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241 (SL L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”;" |
2. |
u članku 6. stavku 1. dodaje se sljedeća rečenica: „Ako bi, kao posljedica izmjene programa Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) uspostavljene Uredbom (EU) 2024/795, doprinos Kohezijskog fonda u području klime premašio ciljnu vrijednost od 37 % ukupnih dodijeljenih sredstava, iznos koji premašuje tu ciljnu vrijednost može se uzeti u obzir pri izračunu doprinosa EFRR-a u području klime za postizanje cilja od 30 % ukupnih dodijeljenih sredstava. Iznosi koji premašuju ciljnu vrijednost doprinosa EFRR-a u području klime od 30 % ukupnih dodijeljenih sredstava mogu se uzeti u obzir pri izračunu doprinosa Kohezijskog fonda u području klime.”; |
3. |
u članku 13. dodaju se sljedeći stavci: „5. Ne dovodeći u pitanje mogućnost izmjene sporazuma o partnerstvu do 31. ožujka 2025. kako je navedeno u stavku 1. ovog članka, država članica može Komisiji podnijeti izmijenjeni sporazum o partnerstvu kako bi se uzelo u obzir uvođenje prioriteta kojima se doprinosi ciljevima STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795 u programe. 6. Odstupajući od stavaka 2. i 4. ovog članka, Komisija odobrava izmijenjeni sporazum o partnerstvu iz stavka 5. najkasnije tri mjeseca nakon što ga država članica prvi put podnese.” |
4. |
u članku 14. stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „U skladu s člankom 10. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/523, ako sporazum o jamstvu nije sklopljen u roku od 12 mjeseci od sklapanja sporazuma o doprinosu, sporazum o doprinosu otkazuje se ili sporazumno produljuje.”; |
5. |
u članku 24. dodaju se sljedeći stavci: „9. Odstupajući od članka 18. ove Uredbe, ako su prioriteti namijenjeni ulaganjima kojima se doprinosi ciljevima STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795 uključeni u program kao rezultat odobrenja izmjene programa koju je država članica podnijela do 31. kolovoza 2024., ti se prioriteti ne uzimaju u obzir za potrebe preispitivanja sredinom programskog razdoblja. Odluka o odobrenju takvih izmjena programa može uključivati konačnu dodjelu ukupnog iznosa fleksibilnosti ili njegova dijela za 2026. i 2027. kako bi se uzeli u obzir prioriteti namijenjeni ulaganjima kojima se doprinosi ciljevima STEP-a. Ako je ukupan iznos fleksibilnosti programa definitivno dodijeljen takvim prioritetima, preispitivanje sredinom programskog razdoblja za taj se program ne provodi. 10. Odstupajući od stavka 4. ovog članka, Komisija donosi odluku kojom se odobrava izmjena programa koja je podnesena do 31. kolovoza 2024. u roku od dva mjeseca nakon što ju je država članica podnijela, pod uvjetom da se ona odnosi isključivo na uvođenje namjenskih prioriteta za ulaganja kojima se doprinosi ciljevima STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795.” |
6. |
u članku 49. dodaje se sljedeći stavak: „7. Ako je potpora programirana za ciljeve STEP-a iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795, upravljačko tijelo osigurava da se sve informacije koje se objavljuju u skladu sa stavkom 2. ovog članka dostave i Komisiji u formatu utvrđenom u stavku 4. ovog članka radi objave na portalu za suverenost uspostavljenom u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2024/795, uključujući vremenski raspored planiranih poziva na podnošenje prijedloga koji se ažurira najmanje tri puta godišnje, kao i poveznicu na pozive na podnošenje prijedloga na dan njihove objave.” |
7. |
Prilog I. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 14.
Izmjene Uredbe (EU) br. 1303/2013
Uredba (EU) br. 1303/2013 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 25.a umeće se sljedeći stavak: „1.b Odstupajući od članka 60. stavka 1. i članka 120. stavka 3. prvog i četvrtog podstavka, na izdatke prijavljene u zahtjevima za plaćanje za čitavu obračunsku godinu koja počinje 1. srpnja 2023. i završava 30. lipnja 2024. može se primijeniti stopa sufinanciranja od 100 % za jednu ili više prioritetnih osi u programu koji se financira iz EFRR-a, fonda ESF ili Kohezijskog fonda. Odstupajući od članka 30. stavaka 1. i 2. i članka 96. stavka 10., za primjenu stope sufinanciranja od 100 % nije potrebna odluka Komisije kojom se odobrava izmjena programa. Država članica dostavlja Komisiji revidirane financijske tablice nakon što ih odobri odbor za praćenje. Stopa sufinanciranja od 100 % primjenjuje se samo ako su financijske tablice dostavljene Komisiji prije podnošenja konačnog zahtjeva za međuplaćanje za posljednju obračunsku godinu koja počinje 1. srpnja 2023. i završava 30. lipnja 2024. u skladu s člankom 135. stavkom 2.” |
2. |
u članku 130. stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „3. Odstupajući od stavka 2., doprinos iz fondova ili EFPR-a putem plaćanja konačne isplate za svaki od prioriteta po fondu i po kategoriji regija u konačnoj obračunskoj godini ne smije prelaziti za više od 15 % doprinos iz fondova ili EFPR-a za svaki od prioriteta po fondu i po kategoriji regija kako je utvrđeno u odluci Komisije kojom se odobrava operativni program. Za potrebe ovog stavka dodatna posebna dodijeljena sredstva za najudaljenije regije utvrđene u članku 92. stavku 1. točki (e) smatraju se dijelom dodijeljenih sredstava iz EFRR-a za kategoriju regija kojoj pripada predmetna najudaljenija regija.” |
3. |
u članku 135. dodaje se sljedeći stavak: „6. Odstupajući od stavka 2. rok za podnošenje konačnog zahtjeva za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu jest 31. srpnja 2025. Konačni zahtjev za međuplaćanje podnesen do 31. srpnja 2025. smatra se konačnim zahtjevom za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu. Iznosi iz sredstava koja nisu iz inicijative REACT-EU koje je Komisija nadoknadila kao međuplaćanja 2025. ne smiju premašiti 1 % ukupnih odobrenih financijskih sredstava za predmetni program iz fonda, isključujući sredstva inicijative REACT-EU. Iznosi koje bi Komisija trebala platiti 2025. i koji premašuju taj postotak ne isplaćuju se i upotrebljavaju se isključivo za poravnanje pretfinanciranja pri zaključenju.” |
4. |
u članku 138. dodaje se sljedeći podstavak: „Odstupajući od roka utvrđenog u prvom podstavku, države članice mogu dostaviti dokumente iz točaka (a), (b) i (c) za konačnu obračunsku godinu do 15. veljače 2026.”. |
Članak 15.
Izmjene Uredbe (EU) br. 223/2014
Uredba (EU) br. 223/2014 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 13. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. Država članica podnosi završno izvješće o provedbi operativnog programa zajedno s dokumentima o zatvaranju kako je utvrđeno u članku 52. najkasnije do 15. veljače 2026.” |
2. |
u članku 22. umeće se sljedeći stavak: „2.a U slučaju troškova koji se nadoknađuju u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkama od (b) do (e), odgovarajuće mjere koje se nadoknađuju provode se podnošenjem konačnog zahtjeva za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu u skladu s člankom 45. stavkom 6.” |
3. |
u članku 45. dodaje se sljedeći stavak: „6. Odstupajući od stavka 2. rok za podnošenje konačnog zahtjeva za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu jest 31. srpnja 2025. Konačni zahtjev za međuplaćanje podnesen do 31. srpnja 2025. smatra se konačnim zahtjevom za međuplaćanje za konačnu obračunsku godinu. Iznosi koje je Komisija nadoknadila kao međuplaćanja 2025. ne smiju premašiti 1 % ukupnih odobrenih financijskih sredstava za predmetni program. Iznosi koje bi Komisija trebala platiti 2025. i koji premašuju taj postotak ne isplaćuju se i upotrebljavaju se isključivo za poravnanje pretfinanciranja pri zaključenju.” |
4. |
u članku 48. dodaje se sljedeći stavak: „Odstupajući od roka utvrđenog u prvom stavku, države članice mogu dostaviti dokumente iz točaka (a), (b) i (c) za konačnu obračunsku godinu do 15. veljače 2026.”. |
Članak 16.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/523
Uredba (EU) 2021/523 mijenja se kako slijedi:
1. |
članak 3. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
u članku 7. stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak: „Odstupajući od prvog podstavka, ako se potpora iz financijskih instrumenata kombinira u financijski proizvod u podređenom položaju u odnosu na jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe i/ili jamstvo EU-a uspostavljeno Uredbom (EU) 2015/1017, gubici, prihodi i vraćanja iz financijskih proizvoda iz stavka 1., kao i potencijalni povrati, mogu se i na nerazmjernoj osnovi rasporediti među financijskim instrumentima i jamstvom EU-a na temelju ove Uredbe i/ili jamstvom EU-a uspostavljenim Uredbom (EU) 2015/1017.”; |
3. |
u članku 10. stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Ako se u roku od 12 mjeseci od sklapanja sporazuma o doprinosu ne sklopi sporazum o jamstvu, sporazum o doprinosu se otkazuje ili sporazumno produljuje. Ako u roku od 12 mjeseci od sklapanja sporazuma o doprinosu za iznos iz sporazuma o doprinosu nije u cijelosti preuzeta obveza u okviru jednog ili više sporazuma o jamstvu, taj se iznos na odgovarajući način prilagođava. Neiskorišteni iznos rezervacija koje se mogu pripisati iznosima koje su države članice dodijelile na temelju odredbi o upotrebi EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPRA posredstvom programa InvestEU utvrđenih u Uredbi (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća (*9) ili na temelju odredbi o upotrebi EPFRR-a posredstvom programa InvestEU utvrđenih u Uredbi o strateškim planovima u okviru ZPP-a ponovno se koristi u skladu s tim uredbama. Neiskorišteni iznos rezervacija koje se mogu pripisati iznosima koje su države članice dodijelile u skladu s člankom 4. stavkom 1. trećim podstavkom ove Uredbe vraća se državi članici. (*9) Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159).”;" |
4. |
članak 13. mijenja se kako slijedi:
|
5. |
u članku 23. dodaje se sljedeći stavak: „3. Komisija u kontekstu postupaka iz stavaka 1. i 2. ovog članka uzima u obzir svaki pečat suverenosti dodijeljen projektu na u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2024/795”; |
6. |
u članku 26. dodaje se sljedeći stavak: „5. Uz preglede iz stavka 4. partneri u provedbi pregledavaju projekte kojima je dodijeljen pečat suverenosti u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2024/795 ako su ti projekti obuhvaćeni njihovim geografskim područjem i područjem poslovanja.” |
Članak 17.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/695
Uredba (EU) 2021/695 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 12. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 86 123 000 000 EUR u tekućim cijenama za posebni program iz članka 1. stavka 2. točke (a) i za EIT te EUR 9 453 000 000 u tekućim cijenama za posebni program iz članka 1. stavka 2. točke (c).” |
2. |
u članku 48. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 18.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/697
Članak 4. Uredbe (EU) 2021/697 mijenja se kako slijedi:
1. |
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/695 financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. iznosi 9 453 000 000 EUR u tekućim cijenama.” |
2. |
u stavku 2. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:
|
3. |
dodaje se sljedeći stavak: „5. Iznos od 1 500 000 000 EUR u tekućim cijenama dodjeljuje se od iznosa iz stavka 2. za pozive na podnošenje prijedloga ili za dodjele financijskih sredstava kojima se podupiru ulaganja kojima se doprinosi ciljevima Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) iz članka 2. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća (*11). (*11) Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241 (SL L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”." |
Članak 19.
Izmjene Uredbe (EU) 2021/241
Uredba (EU) 2021/241 mijenja se kako slijedi:
1. |
u članku 7. dodaje se sljedeći stavak: „3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članka, države članice mogu predložiti i da se u njihov plan za oporavak i otpornost u obliku procijenjenih troškova uključi iznos novčanog doprinosa za potrebe odjeljka „države članice” na temelju relevantnih odredbi Uredbe (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (*12) isključivo za mjere podupiranja operacija ulaganja kojima se doprinosi ciljevima Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) iz članka 2. Uredbe (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća (*13). Ti troškovi ne smiju premašivati 6 % ukupnih financijskih sredstava dodijeljenih planom za oporavak i otpornost, a relevantne mjere, kako su utvrđene u planu za oporavak i otpornost, moraju poštovati zahtjeve ove Uredbe. (*12) Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.)." (*13) Uredba (EU) 2024/795 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. veljače 2024. o uspostavi Platforme za strateške tehnologije za Europu (STEP) i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ te uredaba (EU) 2021/1058, (EU) 2021/1056, (EU) 2021/1057, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) 2021/1060, (EU) 2021/523, (EU) 2021/695, (EU) 2021/697 i (EU) 2021/241 (SL L, 2024/795, 29.2.2024., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj).”;" |
2. |
u članku 21. umeće se sljedeći stavak: „1.a Isključivo u svrhu iskorištavanja mogućnosti iz članka 7. stavka 3. ove Uredbe i članka 4. stavka 4. Uredbe (EU) 2024/795, države članice mogu Komisiji podnijeti obrazloženi zahtjev za podnošenje prijedloga za izmjenu provedbene odluke Vijeća iz članka 20. stavaka 1. i 3. ove Uredbe kako bi se uključile mjere kojima se podupiru ciljevi Uredbe (EU) 2024/795, ne dovodeći u pitanje odredbe ove Uredbe.” |
3. |
u članku 29. dodaje se sljedeći stavak: „6. Prije objave poziva na podnošenje prijedloga ili natječajnih postupaka povezanih s ciljevima STEP-a, kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) 2024/795 države članice stavljaju na raspolaganje sljedeće informacije na portalu za suverenost iz članka 6. te uredbe:
|
Poglavlje 3.
Završne odredbe
Članak 20.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 29. veljače 2024.
Za Europski parlament
Predsjednica
R. METSOLA
Za Vijeće
Predsjednik
M. MICHEL
(1) SL C, C/2023/866, 8.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/866/oj.
(2) SL C, C/2023/1331, 22.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1331/oj.
(3) Stajalište Europskog parlamenta od 27. veljače 2024. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 28. veljače 2024.
(4) Odluka (EU) 2022/2481 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030 (SL L 323, 19.12.2022., str. 4.).
(5) Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.).
(6) Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).
(7) Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).
(8) Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).
(9) Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).
(10) Uredba (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za obranu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2018/1092 (SL L 170, 12.5.2021., str. 149.).
(11) Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).
(12) Uredba (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu ( SL L 231, 30.6.2021., str. 60.).
(13) Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).
(14) Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).
(15) Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).
(16) Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).
(17) Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).
(18) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
(19) Uredba (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (SL L 231, 30.6.2021., str. 159.).
(20) Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).
(21) Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).
(22) Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).
(23) Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).
(24) Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za najpotrebitije (SL L 72, 12.3.2014., str. 1.).
(25) Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).
(26) Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).
(27) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/856 od 26. veljače 2019. o dopuni Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu funkcioniranja Inovacijskog fonda (SL L 140, 28.5.2019., str. 6.).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/795/oj
ISSN 1977-0847 (electronic edition)