This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R1077
Regulation (EU) 2021/1077 of the European Parliament and of the Council of 24 June 2021 establishing, as part of the Integrated Border Management Fund, the instrument for financial support for customs control equipment
Uredba (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere
Uredba (EU) 2021/1077 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere
PE/43/2021/INIT
SL L 234, 2.7.2021, p. 1–17
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2.7.2021 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 234/1 |
UREDBA (EU) 2021/1077 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 24. lipnja 2021.
o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 33., 114. i 207.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2)
budući da:
(1) |
2 140 carinskih ureda koji se nalaze na vanjskim granicama Unije potrebno je na odgovarajući način opremiti kako bi se osiguralo učinkovito i djelotvorno funkcioniranje carinske unije. Potreba za odgovarajućim carinskim provjerama s jednakovrijednim rezultatima sve je važnija ne samo zbog tradicionalne uloge carine koja se sastoji od prikupljanja prihoda, nego sve više i zbog potrebe da se znatno ojača provjera robe koja ulazi i izlazi preko vanjskih granica Unije kako bi se osigurala sigurnost i zaštita. Međutim, takve provjere kretanja robe preko vanjskih granica istodobno bi trebale olakšavati, a ne otežavati zakonitu trgovinu s trećim zemljama. |
(2) |
Carinska unija jedan je od temelja Unije, koja je jedan od najvećih svjetskih trgovinskih blokova. Budući da je carinska unija ključna za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta te kako bi poduzeća i građani mogli imati koristi od njega potrebno je stalno poduzimati korake za njezino jačanje. |
(3) |
Trenutačno postoji neravnoteža u provedbi carinskih provjera u državama članicama. Ta je neravnoteža uzrokovana razlikama među državama članicama u vezi s njihovim zemljopisnim obilježjima te s njihovim kapacitetima i resursima. Sposobnost država članica da odgovore na izazove koji se pojavljuju zbog globalnih poslovnih modela i lanaca opskrbe koji se stalno mijenjaju ne ovisi samo o ljudskom čimbeniku, nego i o raspoloživosti te o pravilnom funkcioniranju moderne i pouzdane opreme za carinske provjere. Izazovi poput porasta e-trgovine, sve veće digitalizacije i potrebe za poboljšanjem otpornosti na kibernapade također će povećati potražnju za djelotvornim carinskim provjerama. Stoga je osiguravanje jednakovrijedne opreme za carinske provjere važan element u otklanjanju te postojeće neravnoteže. Time će se poboljšati jednakovrijednost u provedbi carinskih provjera u državama članicama i na taj način doprinijeti sprečavanju preusmjeravanja tokova robe prema najslabijim točkama sustava carinskih provjera, što se često naziva „traženje najpovoljnije točke uvoza”. Stoga bi roba koja ulazi na carinsko područje Unije trebala podlijegati provjerama koje se temelje na procjeni rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) („Carinski zakonik Unije”). |
(4) |
Države članice u više su navrata izrazile potrebu za financijskom potporom i zatražile dubinsku analizu potrebne opreme. Vijeće je u svojim Zaključcima o financiranju za carine od 23. ožujka 2017. pozvalo Komisiju da ocijeni mogućnost financiranja potrebne tehničke opreme iz budućih financijskih programa Komisije te poveća usklađenost i poboljša suradnju carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva za potrebe financiranja. |
(5) |
Na temelju Carinskog zakonika Unije carinske provjere treba tumačiti ne samo kao izvršavanje carinskog zakonodavstva, nego i kao izvršavanje drugog zakonodavstva kojim se regulira ulazak, izlazak, provoz, kretanje, smještaj i uporteba u posebne svrhe robe koja se kreće između carinskog područja Unije i zemalja ili područjâ izvan carinskog područja Unije, te prisutnost i kretanje unutar carinskog područja Unije robe koja nije roba Unije te robe koja je stavljena u postupak krajnje upotrebe. Tim drugim zakonodavstvom ovlašćuju se carinska tijela za provođenje posebnih kontrolnih zadaća te ono sadržava odredbe o oporezivanju, posebno u pogledu trošarina i poreza na dodanu vrijednost, o vanjskim aspektima unutarnjeg tržišta, o zajedničkoj trgovinskoj politici i drugim zajedničkim politikama Unije koje utječu na trgovinu, na sveukupnu sigurnost lanca opskrbe te na zaštitu financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica. |
(6) |
Podupiranjem postizanja odgovarajuće i jednakovrijedne razine rezultata carinskih provjera na vanjskim granicama Unije omogućuje se maksimalno iskorištavanje prednosti carinske unije pružajući tako dodatnu potporu carinskim tijelima koja djeluju jedinstveno radi zaštite interesâ Unije. Namjenskim fondom Unije za opremu za carinske provjere kako bi se ispravile postojeće neravnoteže doprinijelo bi se ukupnoj koheziji među državama članicama. Tim namjenskim fondom uzele bi se u obzir različite potrebe prisutne na različitim vrstama granica odnosno granica na morskim i drugim plovnim putovima, zračnim i kopnenim granicama, uključujući željezničke i cestovne granice, kao i poštanska čvorišta. S obzirom na izazove s kojima se svijet suočava, a posebno stalnu potrebu da se zaštite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica uz olakšavanje protoka zakonite trgovine, nužna je raspoloživost moderne i pouzdane opreme za provjere na vanjskim granicama. |
(7) |
Stoga je prikladno uspostaviti novi instrument za financijsku potporu za opremu za carinske provjere namijenjenu za upotrebu na svim vrstama granica. Instrumentom bi se trebala podupirati carinska unija i rad carinskih tijela, osobito im pomažući u zaštiti financijskih i gospodarskih interesa Unije, osiguravanju sigurnosti i zaštite unutar Unije te zaštiti Unije od nepoštene i nezakonite trgovine, kao što je krivotvorenje robe, te istodobno olakšavati zakonite poslovne aktivnosti. Trebao bi doprinijeti odgovarajućim i jednakovrijednim rezultatima carinskih provjera. Nadalje, opremom za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta trebala bi se podupirati provedba okvira upravljanja rizikom u carinskim pitanjima kako je navedeno u Carinskom zakoniku Unije. Taj bi se cilj trebao postići putem transparentne kupnje, održavanja i poboljšanja odgovarajuće, najsuvremenije i pouzdane opreme za carinske provjere uzimajući u obzir zaštitu podataka, kiberotpornost te pitanja sigurnosti i okoliša, uključujući okolišno prihvatljivo odlaganje zamijenjene opreme. |
(8) |
Carinska tijela država članica preuzimaju sve veći broj odgovornosti koje se provode se na vanjskoj granici i koje se često odnose na područje sigurnosti. Stoga je važno državama članicama pružiti financijsku potporu Unije kao bi im se omogućilo da osiguraju jednakovrijednost pri provedbi nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama Unije. Jednako je važno promicati međuagencijsku suradnju na granicama Unije u pogledu provjera robe i provjera osoba među nacionalnim tijelima svake države članice odgovornima za nadzor državne granice ili za druge zadaće koje se provode na granici, s ciljem ostvarivanja maksimalne dodane vrijednosti Unije u području upravljanja granicama i carinskih provjera. |
(9) |
Stoga je potrebno uspostaviti Fond za integrirano upravljanje granicama („Fond”). |
(10) |
S obzirom na pravne posebnosti glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te na različite pravne osnove koje se primjenjuju na politike o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, iz pravnih razloga Fond nije moguće uspostaviti kao jedinstveni instrument. |
(11) |
Stoga bi Fond trebalo uspostaviti kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama koji bi se sastojao od instrumenta za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere („Instrument”) uspostavljenog ovom Uredbom i Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike uspostavljenog Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike. |
(12) |
Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena te u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (4) i u pogledu postizanja ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda iz Programa održivog razvoja do 2030. donesenog 25. rujna 2015., djelovanjima u okviru ove Uredbe trebalo bi doprinijeti ostvarivanju cilja Unije da se najmanje 30 % ukupnog iznosa proračuna Unije troši na potporu klimatskim ciljevima i ambicije Unije da se na bioraznolikost u 2024. troši 7,5 % godišnjeg proračuna Unije te po 10 % u 2026. i 2027., uzimajući pritom u obzir postojeća preklapanja između ciljeva u području klime i bioraznolikosti. |
(13) |
Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijelo razdoblje trajanja Instrumenta, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (5), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Ta financijska omotnica trebala bi moći pokriti potrebne i opravdane troškove za aktivnosti upravljanja Instrumentom i evaluacije njegove uspješnosti, u mjeri u kojoj su te aktivnosti povezane s općim i specifičnim ciljevima Instrumenta. |
(14) |
Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (6) („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Instrument. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
(15) |
Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna Unije s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravnog upravljanja te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. Financiranje u okviru ovog Instrumenta trebalo bi podlijegati načelima iz Financijske uredbe i njime bi se trebalo osigurati optimalno korištenje financijskim sredstvima za postizanje njegovih ciljeva. |
(16) |
Uredbom (EU) 2021/444 Europskog parlamenta i Vijeća (7) uspostavlja se program Carina za suradnju u području carine („program Carina”) radi potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima. Radi očuvanja dosljednosti i horizontalne koordinacije djelovanja u području suradnje u vezi s carinom i opremom za carinske provjere, primjereno je provedbu tih djelovanja obuhvatiti jednim pravnim aktom, odnosno programom Carina, koji sadržava jedan skup pravila. Stoga bi u okviru ovog Instrumenta trebalo podupirati samo kupnju, održavanje i poboljšanje prihvatljive opreme za carinske provjere, dok bi sva druga povezana djelovanja, kao što su djelovanja u području suradnje za procjenu potreba ili osposobljavanja u odnosu na dotičnu opremu, trebalo podupirati programom Carina. |
(17) |
Osim toga, Instrumentom bi se, prema potrebi, trebala podupirati kupnja ili poboljšanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova opreme ili novih funkcionalnosti postojećih dijelova opreme u radnim uvjetima prije nego što države članice započnu s kupnjom velikih količina takve nove opreme. Ispitivanje u radnim uvjetima posebno bi se trebalo osloniti na ishode istraživanja u pogledu opreme za carinske provjere u okviru Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Komisija bi trebala poticati zajedničku nabavu i zajedničko ispitivanje opreme za carinske provjere koje provode dvije ili više država članica koristeći se alatima za suradnju u okviru programa Carina. |
(18) |
Većina opreme za carinske provjere može biti jednako ili uzgredno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim pravom Unije, kao što je ono o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond je stoga osmišljen kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata za kupnju opreme, svaki sa zasebnim, ali komplementarnim područjem primjene. S jedne strane, Instrumentom za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike financijski će se podupirati samo trošak opreme čiji je primarni cilj ili učinak integrirano upravljanje granicama, ali će se također omogućiti da se ta oprema upotrebljava u dodatne svrhe kao što su carinske provjere. S druge strane, instrumentom za financijsku potporu za opremu za carinske provjere uspostavljenim ovom Uredbom financijski će se podupirati samo trošak opreme čiji je primarni cilj ili učinak carinska provjera, ali će se također omogućiti da se ta oprema upotrebljava u dodatne svrhe, kao što su nadzor i sigurnost granica. Tom raspodjelom uloga između dvaju instrumenata poticat će se međuagencijska suradnja, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (e) Uredbe (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije kroz dijeljenje i interoperabilnost opreme za provjere. Dijeljenje opreme između carinskih i drugih graničnih tijela ne bi trebalo biti sustavno. |
(19) |
U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Iako u tim slučajevima troškovi nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva u načelu ne bi bili prihvatljivi, to bi iznimno trebalo biti moguće s obzirom na zakašnjelo stupanje na snagu ove Uredbe u odnosu na početak višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. Kako bi se omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. te kako bi se izbjegla svaka odgoda u potpori Unije, koja bi mogla nanijeti štetu interesima Unije da bude primjereno opremljena za osiguravanje učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja carinske unije, trebalo bi biti moguće predvidjeti, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027., u odluci o financiranju da su troškovi nastali u pogledu djelovanja koja se podupiru u okviru ove Uredbe i koja su već započela prihvatljivi od 1. siječnja 2021., čak i ako su ta djelovanja provedena i ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva. |
(20) |
Odstupajući od Financijske uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje djelovanja iz nekoliko programa ili instrumenata Unije kako bi se, prema potrebi, omogućila i pružila potpora za suradnju i interoperabilnost koja obuhvaća više područja. Međutim, u skladu s načelom zabrane dvostrukog financiranja utvrđenim u Financijskoj uredbi, u tim slučajevima doprinosi ne smiju pokrivati iste troškove. Ako su državi članici već dodijeljeni doprinosi ili je primila doprinose iz drugog programa Unije ili potporu iz fonda Unije za kupnju iste opreme, o tom doprinosu ili toj potpori trebalo bi obavijestiti Komisiju u skladu s člankom 191. Financijske uredbe. |
(21) |
Svako financiranje koje premašuje gornju granicu stope sufinanciranja trebalo bi odobriti samo u opravdanim slučajevima, što može uključivati slučajeve zajedničke nabave i zajedničkog ispitivanja opreme za carinske provjere koje provode dvije ili više država članica. |
(22) |
S obzirom na brzi razvoj tehnologija, prijetnji i carinskih prioriteta, programi rada ne bi trebali obuhvaćati dulja razdoblja. Istodobno, godišnji programi rada ne bi trebali biti potrebni za provedbu Instrumenta i povećali bi administrativno opterećenje za Komisiju i za države članice. S obzirom na to, programi rada trebali bi u načelu obuhvaćati više od jedne proračunske godine, ali ne više od tri. |
(23) |
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu programâ rada na temelju ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
(24) |
Iako je centralizirana provedba nužna kako bi se postigao specifični cilj osiguravanja jednakovrijednih rezultata carinskih provjera, tehnička priroda ovog Instrumenta znači da je na tehničkoj razini potreban pripremni rad. Stoga bi provedbu trebalo poduprijeti procjenama potreba. Te procjene potreba ovise o nacionalnoj stručnosti i iskustvu uz sudjelovanje carinskih tijela. One bi se trebale temeljiti na jasnoj metodologiji koja uključuje minimalan broj koraka kojima se osigurava prikupljanje relevantnih informacija. Komisija bi s pomoću tih informacija trebala utvrditi dodjelu sredstava državama članicama, posebno uzimajući u obzir obujam trgovine, relevantne rizike i administrativne kapacitete carinskih tijela za upotrebu i održavanje opreme, s ciljem postizanja najučinkovitije upotrebe opreme za carinske provjere koja se financira u okviru Instrumenta. Kako bi se doprinijelo proračunskoj disciplini, uvjeti za određivanje prioriteta bespovratnih sredstava trebali bi biti jasno definirani i utemeljeni na takvoj procjeni potreba. |
(25) |
Kako bi se osiguralo redovito praćenje i izvješćivanje, trebalo bi uspostaviti odgovarajući okvir za praćenje rezultata postignutih Instrumentom i djelovanjâ u okviru Instrumenta. Takvo praćenje i izvješćivanje trebali bi se temeljiti na kvantitativnim i kvalitativnim pokazateljima kojima se mjere učinci djelovanjâ u okviru Instrumenta. Zahtjevi u pogledu izvješćivanja trebali bi uključivati zahtjev da se Komisiji pruže informacije o opremi za carinske provjere ako trošak dijela opreme za carinske provjere premašuje 10 000 EUR bez poreza. Te bi informacije trebalo razlikovati od informacija za koje se zahtijeva da se pružaju široj javnosti i medijima kako bi se promicala djelovanja i rezultati Instrumenta. |
(26) |
Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (11) trebalo bi provesti evaluaciju Instrumenta na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za usporedivu i potpunu evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Međuevaluacija i završna evaluacija, koje bi trebalo provesti najkasnije četiri godine nakon početka provedbe odnosno završetka Instrumenta, trebale bi doprinijeti učinkovitu procesu donošenja odluka o financijskoj potpori za opremu za carinske provjere u okviru sljedećih višegodišnjih financijskih okvira. Stoga je iznimno važno da međuevaluacija i završna evaluacija sadržavaju zadovoljavajuće i dostatne informacije te da se te evaluacije pravodobno provedu. Komisija bi u međuevaluaciju i završnu evaluaciju trebala uključiti pojedinosti o dijeljenju između carinskih i drugih graničnih tijela opreme koja se financira u okviru Instrumenta u mjeri u kojoj su države članice dostavile relevantne informacije. Uz međuevaluaciju i završnu evaluaciju Instrumenta trebalo bi, kao dio sustava za izvješćivanje o uspješnosti, izdavati godišnja izvješća o napretku radi praćenja provedbe Instrumenta. Ta izvješća trebala bi uključivati sažetak stečenog iskustva i, prema potrebi, prepreka i nedostataka na koje se naišlo u kontekstu aktivnosti Instrumenta koje su se odvijale u dotičnoj godini. Ta godišnja izvješća o napretku trebalo bi priopćiti Europskom parlamentu i Vijeću. |
(27) |
Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima politika, prijetnje i tehnologije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom okvirnog popisa opreme za carinske provjere koja se može upotrijebiti za namjene u okviru carinske provjere te popisa pokazatelja za mjerenje postizanja specifičnog cilja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća i potpuno transparentna savjetovanja, uključujući na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
(28) |
U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (13), (Euratom, EZ) br. 2185/96 (14) i (EU) 2017/1939 (15) financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i ispitivanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (16). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potreban pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu i, u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
(29) |
Oblike financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. Ti oblici i načini trebali bi uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
(30) |
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno uspostavu Instrumenta kojim se podupiru carinska unija i carinska tijela pružanjem financijske potpore za kupnju, održavanje i poboljšanje opreme za carinske provjere, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog objektivnih neravnoteža koje među njima postoje na geografskoj razini, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije zbog jednakovrijedne razine i kvalitete rezultata carinskih provjera koju će usklađeni pristup i centralizirano financiranje pomoći omogućiti, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
(31) |
Primatelji sredstava Unije trebali bi priznati podrijetlo tih sredstava i osigurati vidljivost financiranja sredstvima Unije, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti. Te bi informacije trebale pokazati dodanu vrijednost Instrumenta u potpori carinskoj uniji, a posebno načinu na koji se njime carinskim tijelima pomaže u ispunjavanju njihovih zadaća, kao i napore Komisije da osigura proračunsku transparentnost. Nadalje, kako bi se osigurala transparentnost, Komisija bi trebala redovito pružati javnosti informacije povezane s Instrumentom te njegovim djelovanjima i rezultatima, upućujući, među ostalim, na programe rada donesene na temelju ove Uredbe. |
(32) |
Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućio početak provedbe od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati, s retroaktivnim učinkom, od 1. siječnja 2021., |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Zajedno s Uredbom o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, Instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike, ovom se Uredbom uspostavlja fond za integrirano upravljanje granicama („Fond”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.
Kao dio Fonda, ovom se Uredbom uspostavlja instrument radi pružanja financijske potpore za kupnju, održavanje i poboljšanje opreme za carinske provjere („Instrument”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027. Trajanje Instrumenta usklađeno je s trajanjem višegodišnjeg financijskog okvira.
Ovom Uredbom utvrđuju se ciljevi Instrumenta, proračun za razdoblje 2021. – 2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje takvog financiranja.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
„carinska tijela” znači carinska tijela kako su definirana u članku 5. točki 1. Uredbe (EU) br. 952/2013; |
2. |
„carinske provjere” znači carinske provjere kako su definirane u članku 5. točki 3. Uredbe (EU) br. 952/2013; |
3. |
„oprema za carinske provjere” znači oprema namijenjena prvenstveno za provedbu carinskih provjera; |
4. |
„pokretna oprema za carinske provjere” znači bilo koje prijevozno sredstvo koje je, osim svoje pokretnosti, samo po sebi namijenjeno tome da bude dio opreme za carinske provjere ili je u potpunosti opremljeno opremom za carinske provjere; |
5. |
„održavanje” znači preventivne, korektivne i predvidive intervencije, uključujući operativne i funkcionalne provjere, servisiranje, popravak i remont dijela opreme za carinske provjere, koje su potrebne radi njegova očuvanja ili obnove do njegova utvrđenog ispravnog stanja kako bi dosegnuo svoj najdulji mogući korisni vijek upotrebe, isključujući svako poboljšanje; |
6. |
„poboljšanje” znači evolutivne intervencije potrebne za preinaku postojećeg dijela opreme za carinske provjere iz ispravnog stanja koje je zastarjelo u ono koje je najsuvremenije. |
Članak 3.
Ciljevi Instrumenta
1. Kao dio Fonda i radi postizanja dugoročnog cilja usklađene primjene carinskih provjera država članica, opći cilj Instrumenta je pružanje potpore carinskoj uniji i carinskim tijelima u njihovoj misiji zaštite financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica, kako bi se osigurala sigurnost i zaštita unutar Unije i kako bi se Unija zaštitila od nezakonite trgovine te istodobno olakšala zakonita poslovna aktivnost.
2. Specifični je cilj Instrumenta doprinijeti odgovarajućim i jednakovrijednim rezultatima carinskih provjera transparentnom kupnjom, održavanjem i poboljšanjem odgovarajuće i pouzdane, najsuvremenije opreme za carinske provjere koja je zaštićena, sigurna i pogodna za okoliš, te time pomoći carinskim tijelima da djeluju jedinstveno radi zaštite interesâ Unije.
Članak 4.
Proračun
1. Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 1 006 407 000 EUR u tekućim cijenama.
2. Iznosom iz stavka 1. mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Instrumentom te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Njime se mogu se pokrivati i troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, informacijskim i komunikacijskim djelovanjima povezanima s ciljevima Instrumenta te troškovi povezani s mrežama informacijske tehnologije s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Instrumentom.
Članak 5.
Provedba i oblici financiranja sredstvima Unije
1. Instrument se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom.
2. Instrumentom se može pružiti financiranje u bilo kojem obliku utvrđenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava.
3. Ako djelovanje koje se podupire u okviru Instrumenta uključuje kupnju ili poboljšanje opreme za carinske provjere, Komisija uspostavlja mehanizam koordinacije radi osiguranja interoperabilnosti opreme za carinske provjere kupljene uz potporu iz programâ i instrumenata Unije, te stoga njenu učinkovitu upotrebu.
POGLAVLJE II.
PRIHVATLJIVOST
Članak 6.
Prihvatljiva djelovanja
1. Kako bi djelovanja bila prihvatljiva za financiranje u okviru Instrumenta, ta djelovanja moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:
(a) |
provoditi ciljeve iz članka 3.; i |
(b) |
pružati potporu za kupnju, održavanje i poboljšanje opreme za carinske provjere, uključujući inovativnu tehnološku opremu za otkrivanje, koja ima jednu ili više sljedećih namjena u okviru carinske provjere:
|
Prilog I. sadržava okvirni popis opreme za carinske provjere koja se može upotrijebiti za namjene u okviru carinske provjere iz prvog podstavka točaka od 1. do 6.
2. U opravdanim slučajevima, djelovanja iz stavka 1. prvog podstavka mogu obuhvatiti i transparentnu kupnju, održavanje i poboljšanje opreme za carinske provjere radi ispitivanja novih dijelova opreme ili novih funkcionalnosti postojećih dijelova opreme u radnim uvjetima.
3. U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, uzimajući u obzir zakašnjelo stupanje na snagu ove Uredbe te kako bi se izbjegla svaka odgoda u potpori Unije, koja bi mogla nanijeti štetu interesima Unije da bude primjereno opremljena za osiguravanje učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja carinske unije, troškovi nastali u vezi s djelovanjima koja se podupiru u okviru ove Uredbe iznimno se mogu, tijekom ograničenog razdoblja, smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021., čak i ako su ta djelovanja provedena i ti troškovi nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva.
4. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. radi izmjene ove Uredbe ažuriranjem, prema potrebi, okvirnog popisa opreme za carinske provjere navedenog u Prilogu I.
5. Oprema za carinske provjere koja se financira u okviru ovog Instrumenta trebala bi se upotrebljavati prvenstveno za carinske provjere, ali može se upotrebljavati i u dodatne svrhe, među ostalim, radi potpore nacionalnim tijelima za upravljanje granicama te u istragama, za kontrolu osoba. Takva se oprema za carinske provjere ne dijeli sustavno među carinskim i drugim graničnim tijelima.
6. Komisija potiče zajedničku nabavu i zajedničko ispitivanje opreme za carinske provjere koje provode dvije ili više država članica.
Članak 7.
Prihvatljivi subjekti
Odstupajući od članka 197. Financijske uredbe, prihvatljivi su subjekti carinska tijela pod uvjetom da pružaju informacije potrebne za procjenu potreba iz članka 11. stavka 4. ove Uredbe.
Članak 8.
Stopa sufinanciranja
1. Instrumentom se može financirati do 80 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja.
2. Svako financiranje koje premašuje tu gornju granicu odobrava se samo u opravdanim iznimnim okolnostima.
Članak 9.
Prihvatljivi troškovi
Troškovi koji su izravno povezani s djelovanjima iz članka 6. prihvatljivi su za financiranje u okviru Instrumenta.
Za financiranje u okviru Instrumenta nisu prihvatljivi sljedeći troškovi:
(a) |
troškovi povezani s kupnjom zemljišta; |
(b) |
troškovi povezani s osposobljavanjem ili unapređenjem vještina, osim uvodnog osposobljavanja uključenog u ugovor o kupnji ili poboljšanju; |
(c) |
troškovi povezani s infrastrukturom, kao što su zgrade ili objekti na otvorenom, kao i troškovi povezani s namještajem; |
(d) |
troškovi povezani s elektroničkim sustavima, osim troškova softvera i ažuriranja softvera izravno potrebnih za upotrebu opreme za carinske provjere te troškova elektroničkog softvera i programiranja potrebnih za međusobno povezivanje postojećeg softvera s opremom za carinske provjere; |
(e) |
troškovi mreža, kao što su zaštićeni ili nezaštićeni kanali komunikacije, ili pretplata, osim troškova mreža ili pretplata potrebnih isključivo za upotrebu opreme za carinske provjere; |
(f) |
troškovi za prijevozna sredstva, kao što su vozila, zrakoplovi ili brodovi, osim pokretne opreme za carinske provjere; |
(g) |
troškovi potrošnog materijala, uključujući referentne materijale ili materijal za umjeravanje, namijenjenog opremi za carinske provjere; |
(h) |
troškovi povezani s osobnom zaštitnom opremom. |
POGLAVLJE III.
BESPOVRATNA SREDSTVA
Članak 10.
Dodjela, komplementarnost i kombinirano financiranje
1. Bespovratna sredstva u okviru Instrumenta dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.
2. U skladu s člankom 195. stavkom prvim točkom (f) Financijske uredbe bespovratna sredstva dodjeljuju se bez poziva na podnošenje prijedlogâ subjektima koji su prihvatljivi na temelju članka 7. ove Uredbe.
3. Za djelovanje za koje je primljen doprinos u okviru Instrumenta može se primiti doprinos i iz programa Carina ili bilo kojeg drugog programa Unije, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila relevantnog programa Unije. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. Potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.
4. Rad odbora za evaluaciju iz članka 150. Financijske uredbe temelji se na općim načelima koja se primjenjuju na bespovratna sredstva utvrđenima u članku 188. te uredbe, a posebno na načelima jednakog postupanja i transparentnosti utvrđenima u točkama (a) i (b) tog članka, kao i na načelu nediskriminacije.
5. Odbor za evaluaciju ocjenjuje prijedloge na temelju kriterijâ za dodjelu, uzimajući u obzir, prema potrebi, relevantnost predloženog djelovanja s obzirom na ciljeve koji se žele postići, kvalitetu predloženog djelovanja, njegov učinak, uključujući gospodarski i socijalni učinak i učinak na okoliš, te njegov proračun i troškovnu učinkovitost.
POGLAVLJE IV.
PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA
Članak 11.
Program rada
1. Instrument se provodi putem programâ rada iz članka 110. stavka 2. Financijske uredbe.
2. Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavljaju ti programi rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 2.
3. Programi rada usmjereni su na ostvarivanje ciljeva navedenih u članku 3. putem djelovanjâ u skladu s člankom 6. U programima rada utvrđuje se ukupni iznos plana financiranja za sva djelovanja. Osim toga, u njima se utvrđuju:
(a) |
za svako djelovanje:
|
(b) |
za bespovratna sredstva, najviša stopa sufinanciranja iz članka 8. |
4. Priprema programâ rada iz stavka 1. podupire se procjenom potreba carinskih tijela. Ta procjena potreba sastoji se od sljedećeg:
(a) |
zajedničke kategorizacije graničnih prijelaza; |
(b) |
sveobuhvatnog opisa raspoložive opreme za carinske provjere; |
(c) |
zajedničkog popisa opreme za carinske provjere koja bi trebala biti raspoloživa, s obzirom na kategoriju graničnih prijelaza; i |
(d) |
procjene financijskih potreba. |
Procjena potreba temelji se na djelovanjima koja se provode u okviru programa Carina 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1294/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17) ili u okviru programa Carina te se redovito ažurira, a najmanje svake tri godine.
Članak 12.
Praćenje i izvješćivanje
1. Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema ostvarivanju općih i specifičnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu II.
2. Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Instrumenta prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 14. kako bi izmijenila Prilog II. u odnosu na pokazatelje, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.
3. Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ Instrumenta prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu se svrhu za primatelje sredstava Unije uvode razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja.
4. Ako je trošak dijela opreme za carinske provjere veći od 10 000 EUR bez poreza, zahtjevi u pogledu izvješćivanja iz stavka 3. uključuju dostavljanje Komisiji sljedećih informacija najmanje jednom godišnje:
(a) |
detaljnog popisa opreme za carinske provjere koja se financira u okviru Instrumenta; |
(b) |
informacija o upotrebi opreme za carinske provjere, uključujući sve s njima povezane rezultate, prema potrebi potkrijepljenih odgovarajućim statističkim podacima. |
Članak 13.
Evaluacija
1. Evaluacije se provode pravodobno kako bi se mogle upotrijebiti u okviru procesa donošenja odluka.
2. Komisija provodi međuevaluaciju Instrumenta nakon što postane dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka te provedbe. U okviru međuevaluacije Komisija procjenjuje uspješnost Instrumenta, uključujući aspekte kao što su djelotvornost, učinkovitost, koherentnost i relevantnost, kao i sinergije unutar Instrumenta i dodanu vrijednost Unije.
3. Na kraju provedbe Instrumenta, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Instrumenta.
4. Komisija priopćuje zaključke evaluacija, popraćene svojim primjedbama i stečenim iskustvom, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.
POGLAVLJE V.
IZVRŠAVANJE DELEGIRANJA OVLASTI I POSTUPAK ODBORA
Članak 14.
Izvršavanje delegiranja ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 4. i članka 12. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije tog datuma. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 4. i članka 12. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
6. Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 4. i članka 12. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 15.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Odbor programa Carina osnovan člankom 17. Uredbe (EU) 2021/444.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE VI.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 16.
Informiranje, priopćavanje i promidžba
1. Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo tih sredstava i osiguravaju vidljivost financiranja sredstvima Unije, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.
2. Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Instrument, na djelovanja poduzeta na temelju Instrumenta i na postignute rezultate.
3. Financijska sredstva dodijeljena Instrumentu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve iz članka 3.
Članak 17.
Prijelazna odredba
Ako je to potrebno, odobrena sredstva mogu se unijeti u proračun Unije nakon 2027. radi pokrivanja troškova predviđenih u članku 4. stavku 2. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.
Članak 18.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. lipnja 2021.
Za Europski parlament
Predsjednik
D. M. SASSOLI
Za Vijeće
Predsjednica
A. P. ZACARIAS
(1) SL C 62, 15.2.2019., str. 67.
(2) Stajalište Europskog parlamenta od 16. travnja 2019. (SL C 158, 30.4.2021., str. 133.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 27. svibnja 2021. (SL C 227, 14.6.2021., str. 1.). Stajalište Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(3) Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).
(4) SL L 282, 19.10.2016., str. 4.
(5) SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.
(6) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
(7) Uredba (EU) 2021/444 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2021. o uspostavi programa Carina za suradnju u području carine i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1294/2013 (SL L 87, 15.3.2021., str. 1.).
(8) Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).
(9) Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).
(10) Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
(11) SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
(12) Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
(13) Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
(14) Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
(15) Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
(16) Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).
(17) Uredba (EU) br. 1294/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 209.).
PRILOG I.
OKVIRNI POPIS OPREME ZA CARINSKE PROVJERE KOJA SE MOŽE UPOTREBLJAVATI ZA POSTIZANJE NAMJENA U OKVIRU CARINSKE PROVJERE NAVEDENIH U ČLANKU 6. STAVKU 1. PRVOM PODSTAVKU TOČKI (B)
NAMJENA U OKVIRU CARINSKE PROVJERE |
OPREMA ZA CARINSKE PROVJERE |
|||
KATEGORIJA |
PRIMJENA |
|||
|
rendgenski skener - visokoenergetski |
kontejneri, kamioni, željeznički vagoni i vozila |
||
rendgenski skener - niskoenergetski |
palete, kutije i paketi |
|||
putnička prtljaga |
||||
|
vozila |
|||
rendgenski skener tehnikom raspršenog zračenja |
kontejneri |
|||
kamioni |
||||
vozila |
||||
ostalo |
sustavi za automatsko prepoznavanje registarskih pločica/kontejnera |
|||
vage za vaganje vozila |
||||
viljuškari i slična pokretna oprema za carinske provjere |
||||
|
protočni skener tehnikom raspršenog zračenja temeljen na rendgenu |
uglavnom za upotrebu u zračnim lukama radi nalaženja skrivenih predmeta na osobama (droge, eksplozivi, gotov novac) |
||
skener tijela |
||||
sigurnosni skener temeljen na milimetarskom valu |
||||
|
radiološki i nuklearni detektori |
osobni detektor za praćenje i otkrivanje zračenja (PRM) |
||
ručni detektor zračenja |
||||
uređaj za identifikaciju izotopa (RIID) |
||||
protočni uređaj za praćenje zračenja (RPM) |
||||
protočni spektrometrijski uređaj za identifikaciju izotopa (SPM) |
||||
|
oprema za identifikaciju, kvantifikaciju i provjere sve moguće robe |
plinska i tekućinska kromatografija (GC, LC, HPLC itd.) |
||
spektrometrija i tehnike kombinirane sa spektrometrijom (IR, Raman, UV-VIS, UV-VIS, fluorescencija, GC-MS itd.) |
||||
rendgenska oprema (XRF itd.) |
||||
spektrometrija NMR i analize stabilnih izotopa |
||||
ostala laboratorijska oprema (AAS, uređaj za analizu destilacijom, DSC, elektroforeza, mikroskop, LSC, simulator pušenja duhana itd.) |
||||
|
otkrivanje tragova na temelju spektrometrije mobilnosti iona (IMS) |
prijenosna oprema za provjeru postojanja tragova određenih opasnih materijala |
||
otkrivanje tragova uz pomoć pasa |
primijenjeno na niz rizika u odnosu na male i veće predmete |
|||
uzorkovanje |
alati za uzimanje uzoraka, digestor i kutija s rukavicama |
|||
mobilni laboratoriji |
vozilo u kojem je smještena sva oprema za analizu uzoraka na terenu |
|||
ručni detektori |
analiza organskih materijala, metala i slitina |
|||
kemijski kolorimetrijski testovi |
||||
Ramanova spektroskopija |
||||
infracrvena spektroskopija |
||||
rendgenska fluorescencija |
||||
detektori plina za kontejnere |
||||
|
ručni alati |
džepni alati |
||
kutija s mehaničkim alatima |
||||
teleskopsko zrcalo |
||||
uređaji |
endoskop |
|||
samostojeći ili ručni detektor metala |
||||
kamere za provjeru donje strane vozila |
||||
ultrazvučni uređaj |
||||
mjerač gustoće |
||||
ostalo |
podvodna pretraga |
(1) Podložno primjenjivim zakonodavnim odredbama i drugim preporukama u pogledu zaštite zdravlja i privatnosti.
PRILOG II.
POKAZATELJI ZA IZVJEŠĆIVANJE O NAPRETKU INSTRUMENTA PREMA OSTVARENJU OPĆIH I SPECIFIČNIH CILJEVA IZ ČLANKA 3.
Za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema ostvarenju općih i specifičnih ciljeva iz članka 3. upotrebljavaju se sljedeći pokazatelji:
Oprema
(a) |
raspoloživost opreme za carinske provjere koja ispunjava dogovorene standarde na kopnenim graničnim prijelazima (prema vrsti opreme); |
(b) |
raspoloživost opreme za carinske provjere koja ispunjava dogovorene standarde na morskim graničnim prijelazima (prema vrsti opreme); |
(c) |
raspoloživost opreme za carinske provjere koja ispunjava dogovorene standarde na graničnim prijelazima u zračnim lukama (prema vrsti opreme); |
(d) |
raspoloživost opreme za carinske provjere koja ispunjava dogovorene standarde na poštanskim graničnim prijelazima (prema vrsti opreme); |
(e) |
raspoloživost opreme za carinske provjere koja ispunjava dogovorene standarde na željezničkim graničnim prijelazima (prema vrsti opreme). |