EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019XG1118(01)
Council conclusions on the key role of lifelong learning policies in empowering societies to address the technological and green transition in support of inclusive and sustainable growth2019/C 389/07
Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu2019/C 389/07
Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu2019/C 389/07
ST/13521/2019/INIT
SL C 389, 18.11.2019, p. 12–18
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
18.11.2019 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 389/12 |
Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu
(2019/C 389/07)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
PODSJEĆAJUĆI na političku pozadinu navedenu u Prilogu ovim zaključcima,
POTVRĐUJE sljedeće
1. |
prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (1) potvrđuje se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada; |
2. |
cjeloživotnim učenjem obuhvaćeno je učenje od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do učenja nakon umirovljenja, uključujući cijeli spektar formalnog, neformalnog i informalnog učenja, s ciljem poboljšanja znanja, vještina i kompetencija iz osobne, građanske i/ili socijalne perspektive i/ili perspektive povezane sa zapošljavanjem. U okviru cjeloživotnog učenja svaki se pojedinac smatra subjektom učenja i svim se osobama omogućuje stjecanje relevantnog znanja kako bi kao aktivni građani sudjelovali u društvu znanja i na tržištu rada, čime se europskim građanima olakšava slobodna mobilnost; |
3. |
aktualni društveni i ekonomski izazovi zahtijevaju pristupe kojima se oni koji uče, društvo i poslodavci uključuju, motiviraju i osnažuju za to da djeluju proaktivnije i u većoj mjeri strateški kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve; potvrđuje i važnost sustavne i predane koordinacije među relevantnim sektorima politika za uspješnu provedbu politika cjeloživotnog učenja, kao i ključnu ulogu socijalnih partnera u osmišljavanju, provedbi i uspjehu tih politika; |
4. |
važnost promicanja jednakih prilika za pristup cjeloživotnom učenju i sudjelovanje u njemu za sve neovisno o podrijetlu priznavanjem prethodnog znanja, vještina i kompetencija i temeljenjem na njima, čime se poboljšavaju kontinuirani, višestruki i neometani prijelazi među razinama i oblicima obrazovanja i osposobljavanja; |
5. |
ključnu ulogu politika cjeloživotnog učenja u europskoj suradnji u području obrazovanja i osposobljavanja i u programu Erasmus+ te njihovu važnost za nacionalno obrazovanje i osposobljavanje, politike zapošljavanja i socijalne politike, kao i za demokratski angažman; |
6. |
ulogu cjeloživotnog učenja u tome da se pojedincima, društvima i svijetu rada omogući i osnaži ih se za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo, istodobno doprinoseći socijalnoj uključenosti; |
ISTIČE
7. |
predanost Unije i država članica Programu Ujedinjenih naroda do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja; |
8. |
Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (2), u kojem se kao strateški prioriteti utvrđuju razvoj snažne i dinamične gospodarske osnove te izgradnja klimatski neutralne, zelene, pravedne i socijalne Europe i naglašavaju politike digitalne transformacije u kojima se utjelovljuju naše društvene vrijednosti i kojima se promiče uključivost te prepoznaje potreba da se ojačaju ulaganja u vještine i obrazovanje građana uz istodobno osiguravanje temelja za dugoročan, održiv i uključiv rast; potreba provedbe europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i država članica, uz poštovanje odgovarajućih nadležnosti i načela supsidijarnosti, pri čemu je potrebno pridavati posebnu pozornost socijalnim pitanjima, rizicima i isključenosti koji proizlaze iz nejednakosti i jazova u obrazovanju; |
9. |
novi koncept „ekonomije dobrobiti” čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte oblikovanja politika i donošenja odluka; |
PODSJEĆA da
10. |
u svojim zaključcima o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja Vijeće je navelo da bi se europski prostor obrazovanja trebao temeljiti na cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih, uključujući neformalno i informalno učenje; |
SMATRA da
11. |
tehnološkom i digitalnom transformacijom naših društava koja je u tijeku mijenja se gospodarsko okružje, svijet rada i građanski angažman, te bi ona mogla potencijalno imati znatan utjecaj na socijalnu koheziju i jednakost; |
12. |
politike obrazovanja i osposobljavanja ključne su za osiguravanje dobrobiti i održivog rasta u Europi pri oblikovanju europskih politika za digitalnu transformaciju. Ulaganje u novo znanje, vještine i kompetencije ključno je u poboljšanju europske konkurentnosti i produktivnosti; |
13. |
razvoj tehnologije i posebice umjetne inteligencije ima znatan potencijal za stvaranje novih vrsta gospodarskih i građanskih aktivnosti, vještina, poslova i usluga. Potrebno je razviti učinkovite politike, alate i mjere u području obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo da svi imaju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije kako bi u potpunosti sudjelovali u transformaciji društva, uz istodobno podizanje svijesti o etičkim pitanjima i rizicima koje predstavlja potencijalna zlouporaba tehnologije; |
14. |
zbog tehnološke transformacije povećava se potražnja za vještinama i kompetencijama visoke razine, prilagodljivošću i vještinama upravljanja karijerom, dok se istodobno smanjuje potražnja za niskom razinom vještina primjenjivom u rutinskim poslovima koji se ponavljaju. Učinci su promjenjivi ovisno o vremenu, mjestu i opsegu, a neki sektori ili područja pogođeniji su od drugih. Adekvatnim pružanjem cjeloživotnog učenja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja može se pomoći u smanjenju podjele između visokokvalificiranih i niskokvalificiranih radnika na tržištu rada; |
15. |
prekvalifikacija i stjecanje dodatnih vještina među odraslima predstavljaju golem izazov u Europi. Stoga je ulaganje u temeljne vještine i ključne kompetencije relevantnije nego ikad. Visokokvalitetnim, uključivim obrazovanjem (formalno, neformalno i informalno učenje te učenje kroz rad) i širokim pristupom razvoju kompetencija poboljšava se razina postignuća u osnovnim vještinama i podupire napredak prema naprednijim vještinama i kompetencijama; |
16. |
nejednakosti u pristupu obrazovanju odraslih i pružanju takvog obrazovanja i dalje su izazov, s obzirom na to da je sudjelovanje odraslih u aktivnostima učenja i dalje nisko, a niskokvalificirani odrasli osobito trebaju intenzivniju potporu za sudjelovanje u učenju (3). Trebalo bi uložiti veće napore kako bi se socijalno ugrožene osobe uključilo u cjeloživotno učenje i omogućilo im se da uđu ili ponovno uđu na tržište rada ili ostanu na njemu, te kako bi im se pružila potpora u razvoju karijere; |
17. |
demografske promjene koje su u tijeku predstavljaju prilike i izazove i na pojedinačnoj i na društvenoj razini; zbog niske stope nataliteta i duljeg očekivanog životnog vijeka u mnogim državama članicama društvo se mijenja u pogledu strukture stanovništva koje postaje sve starije (4); |
18. |
boljim prepoznavanjem potencijala starijih osoba i promicanjem prilika za njih te mogućnosti sudjelovanja u društvu, čak i kasnije u životu, doprinosi se stvaranju povezanih društava. Cjeloživotno učenje ključan je čimbenik za zdravo starenje starijih građana i njihovo aktivno sudjelovanje u društvenom i gospodarskom životu; |
19. |
visoka kvaliteta, uključivost i dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te temeljnog školskog obrazovanja, kao i aktivnosti neformalnog učenja ključne su politike za odgovor na demografske promjene, osiguravanjem toga da djeca i mladi posjeduju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za budućnost, suzbijanjem rizika od ranog napuštanja školovanja, siromaštva i socijalne isključenosti te osiguravanjem smislenog života; |
20. |
postoji hitna potreba za daljnjim promicanjem rodne ravnopravnosti i poticanjem jednakog pristupa obrazovanju i osposobljavanju, posebice u sektorima i zanimanjima u kojima dominira jedan spol. Žene su nedovoljno zastupljene u sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, posebice digitalnom sektoru, u kojima se njihovo sudjelovanje i dalje smanjuje. Osnaživanje žena u sektorima STEM-a i posebice u digitalnom sektoru relevantno je za razvoj europskih društava i gospodarstava (5). Obrazovanjem i osposobljavanjem može se pomoći u rješavanju rodnih razlika u digitalnom sektoru; |
ISTIČE
21. |
potrebu za snažnim poticanjem politika i pružanja cjeloživotnog učenja kako bi se bolje odgovorilo na izazove društva koje se mijenja; |
22. |
da su stalni napori u provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja ključan korak prema učinkovitim politikama cjeloživotnog učenja. Međutim, bit će potrebni veći napori i širi raspon politika i instrumenata kako bi se to dopunilo te kako bi se prilike proširile na sve; |
23. |
predanost ambicioznom daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja kako bi Europa postala vodeće društvo u svijetu utemeljeno na učenju, čime se doprinosi kulturi kojom se potiče, osnažuje i motivira ljude i društva da kontinuirano uče i budu inovativni, među ostalim na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja u svim fazama života; |
POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA
24. |
razviju strateške pristupe za poticanje politika cjeloživotnog učenja i da prepoznaju potencijal cjeloživotnog učenja u svrhu pružanja potpore uključivom rastu i kao odgovor na tehnološki prijelaz i prijelaz na zeleno gospodarstvo, među ostalim:
|
POZIVA KOMISIJU DA, UZ UVAŽAVANJE SUPSIDIJARNOSTI I U BLISKOJ SURADNJI S DRŽAVAMA ČLANICAMA
25. |
dâ snažan poticaj aktivnim, učinkovitim strategijama i politikama cjeloživotnog učenja usmjerenima na budućnost s ciljem povećanja sudjelovanja u cjeloživotnom učenju na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja; |
26. |
ažurira trenutačne politike cjeloživotnog učenja u pogledu učinkovitosti, opsega i ciljanih skupina kako bi se bolje odgovorilo na potrebe za učenjem koje proizlaze iz promjena u društvu i svijetu rada, među ostalim daljnjim razvojem europskog prostora obrazovanja, uključivanjem cjeloživotnog učenja u budući strateški okvir za suradnju u obrazovanju i osposobljavanju i iskorištavanjem prilika koje pružaju Erasmus+, Europski socijalni fond i drugi relevantni instrumenti Unije; |
27. |
pruži potporu inicijativama kojima se olakšava ulaganje u cjeloživotno učenje, uključujući suradnju između javnog i privatnog sektora; |
28. |
među područja za daljnji razvoj Akcijskog plana za digitalno obrazovanje i europskog prostora obrazovanja uključi učinkovitu i uključivu uporabu umjetne inteligencije; |
29. |
ojača koordinaciju trenutačnih i budućih napora za poboljšanje interoperabilnosti podataka, na primjer osiguravanjem pristupa osobnim podacima o obrazovanju, poboljšanjem razmjene podataka o obrazovanju među osobama koje uče, obrazovnim ustanovama i poslodavcima, izbjegavajući pritom preklapanje napora na razini Unije, kako bi se iskoristio potencijal digitalne transformacije, u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; |
30. |
podupre nacionalne politike kojima se nastoji povećati sposobnost reagiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja na potrebe tržišta rada i društva koje se brzo mijenjaju olakšavanjem i povećanjem širenja i uporabe analitičkih, istraživačkih i prognostičkih podataka, uključujući praćenje osoba s kvalifikacijom, kao i informacije o vještinama, s ciljem ostvarenja dugoročnog učinka na politiku; |
31. |
potakne važan korak naprijed u daljnjem razvoju cjeloživotnog učenja ispitivanjem boljih prilika za suradnju među razinama i sektorima obrazovanja i osposobljavanja, kao i s relevantnim tijelima (npr. u području socijalnih pitanja, zdravstva, migracija) te promicanjem raznovrsnih i fleksibilnih mogućnosti učenja u svrhu stjecanja dodatnih vještina i prekvalifikacije odraslih, u suradnji sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, javnim službama za zapošljavanje i drugim relevantnim dionicima; |
32. |
promiče daljnje sinergije među obrazovanjem, osposobljavanjem, istraživanjem i inovacijama kao poticajem za razvoj europskog prostora obrazovanja, posebice putem udruženja europskih sveučilišta koja imaju važnu ulogu u promicanju cjeloživotnog učenja; |
33. |
tijekom evaluacije i ažuriranja europskih politika o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja razmotri širi koncept za vrednovanje znanja, vještina i kompetencija kako bi se omogućilo vrednovanje vještina i kompetencija neovisno o tome gdje ili kako su one stečene, s ciljem podupiranja neometanih prijelaza i pružanja potpore u pogledu individualiziranih načina učenja te ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica u tom području. |
(1) Dokument 13129/17.
(2) Dokument EUCO 9/19.
(3) Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2018.
(4) Eurostat 2019.: „Struktura i starenje stanovništva”.
(5) Europska komisija 2018.: Studija o ženama u digitalnom dobu.
PRILOG
Politička pozadina
1.
Rezolucija Vijeća od 27. lipnja 2002. o cjeloživotnom učenju (1)
2.
Rezolucija Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o jačanju politika, sustava i praksi u području cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u Europi (2)
3.
Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o boljoj integraciji cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u strategije cjeloživotnog učenja (3)
4.
Rezolucija Vijeća o obnovljenom programu za obrazovanje odraslih (4)
5.
Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (5)
6.
Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (6)
7.
Komunikacija Komisije „Novi program vještina za Europu: Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (7)
8.
Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8)
9.
Komunikacija Komisije o Europskom okviru za interoperabilnost – strategija provedbe (9)
10.
Komunikacija Komisije „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (10)
11.
Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (11)
12.
Preporuka Vijeća od 20. studenoga 2017. o praćenju osoba s kvalifikacijom (12)
13.
Komisijin dokument za razmatranje o svladavanju globalizacije (13)
14.
Ministarska deklaracija iz Lisabona iz 2017. s četvrte ministarske konferencije UNECE-a o starenju: „Održivo društvo za sve dobne skupine: Ostvarenje potencijala dužeg životnog vijeka”
15.
Komunikacija Komisije o izgradnji snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture (14)
16.
Komunikacija Komisije o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (15)
17.
Odluka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) (16)
18.
Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (17)
19.
Preporuka Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (18) i Zaključci Vijeća od 22. svibnja 2019. o provedbi Preporuke (19)
20.
Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (20)
21.
Komunikacija Komisije o umjetnoj inteligenciji za Europu (21)
22.
Uredba (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (22)
23.
Zaključci Vijeća od 9. travnja 2019. „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.” (23)
24.
Zaključci Vijeća od 7. lipnja 2019. o budućnosti visoko digitalizirane Europe nakon 2020.: „Poticanje digitalne i gospodarske konkurentnosti u cijeloj Uniji i digitalna kohezija” (24)
25.
Rezolucija Vijeća o strategiji EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2027. (25)
26.
Zaključci Vijeća o ekonomiji dobrobiti (26)
(1) SL C 163, 9.7.2002., str. 1.
(2) Dokument 9286/04.
(3) SL C 319, 13.12.2008., str. 4.
(4) SL C 372, 20.12.2011., str. 1.
(5) SL C 398, 22.12.2012., str. 1.
(6) SL C 417, 15.12.2015., str. 25.
(7) COM(2016) 381.
(8) SL L 119, 4.5.2016., str. 1.
(9) COM(2017) 134.
(10) COM(2017) 673.
(11) SL C 189, 15.6.2017., str. 15.
(12) SL C 423, 9.12.2017., str. 1.
(13) COM(2017) 240.
(14) COM(2018) 268.
(15) COM(2018) 22.
(16) SL L 112, 2.5.2018., str. 42.
(17) SL C 189, 4.6.2018., str. 1.
(18) SL C 484, 24.12.2016., str. 1.
(19) SL C 189, 5.6.2019., str. 23.
(20) SL C 195, 7.6.2018., str. 7.
(21) COM(2018) 237.
(22) SL L 303, 28.11.2018., str. 59.
(23) Dokument 8286/19.
(24) Dokument 8807/19.
(25) SL C 189, 5.6.2019., str. 1.
(26) Dokument 13432/19.