This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022XC0304(06)
Publication of a communication of approval of a standard amendment to a product specification for a name in the wine sector, as referred to in Article 17(2) and (3) of Commission Delegated Regulation (EU) 2019/33 2022/C 104/13
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) 2022/C 104/13
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) 2022/C 104/13
PUB/2021/1021
EUVL C 104, 4.3.2022, p. 39–45
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
4.3.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 104/39 |
Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)
(2022/C 104/13)
Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO
”Languedoc/Coteaux du Languedoc”
PDO-FR-A0922-AM07
Tiedonannon päivämäärä: 6. joulukuuta 2021
HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT
1. Viiniköynnöslajikkeet
Lisätään tuote-eritelmän I luvun V kohtaan toissijaisiksi lajikkeiksi nimityksen viinien tuotannossa käytettäviä lajikkeita.
Toissijaisiksi lajikkeiksi lisättävät lajikkeet vastaavat nimityksen viinien profiilia. Niiden avulla on mahdollista sopeuttaa viljely kuivuuteen ja sienitauteihin ja vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä.
— |
Punaviinien tuotannossa: Œillade N ja Montepulciano N |
— |
Roseeviinien tuotannossa: Œillade N |
Täydennetään toissijaisia rypälelajikkeita koskevaa yhtenäisen asiakirjan kohtaa.
2. Täydentävän maantieteellisen merkinnän Saint-Saturnin käyttäminen roseeviinien yhteydessä
Tuote-eritelmän I lukua on täydennetty Languedocin osalta lisäämällä roseeviini takaisin viineihin, joihin voidaan merkitä täydentävä maantieteellinen merkintä Saint-Saturnin, joka tuottaa punaviinejä. Tuote-eritelmään on myös lisätty erityiset tuotantoedellytykset roseeviineille, joiden tuotannolle asetetut vaatimukset ovat nimitykselle ”Languedoc” asetettuja vaatimuksia tiukemmat. Nämä tuotantovaatimukset vahvistettiin aiemmin siirtymätoimenpiteiden yhteydessä. Ne koskevat viiniköynnöslajikkeita, viiniköynnöslajikkeiden sekoittamiseen sovellettavia sääntöjä, nuorten viiniköynnösten tuotantoon ottamisen aloituspäivää, tuotoksia ja viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen kieltämistä. Lisäksi täydennetään yhteyttä maantieteelliseen alkuperään täydentävän maantieteellisen merkinnän Saint-Saturninin alla tuotettavien roseeviinien osalta.
Tuote-eritelmää on muutettu seuraavien I luvun kohtien osalta:
V kohta: – Viiniköynnöslajikkeet
VIII kohta: – Tuotokset – Tuotannon aloittaminen
IX kohta: – Rypäleiden käsittely, viininvalmistus, viinin kypsytys, pakkaaminen ja varastointi
X kohta: – Yhteys maantieteelliseen alueeseen
Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
3. Siirtymätoimenpiteet
Tuote-eritelmän I luku – XI kohta: – Siirtymätoimenpiteet – vanhentuneet toimenpiteet ja merkinnällä Saint-Saturnin varustettujen roseeviinien tuotantoa koskevat toimenpiteet ovat päättyneet, minkä vuoksi ne poistetaan kohdasta ”Siirtymätoimenpiteet”. Nämä toimenpiteet koskevat tuotoksille asetettuja vaatimuksia, rypälelajikkeiden sekoittamiseen sovellettavia sääntöjä, viinin kypsyttämisen määräpäivää ja kulutukseen luovuttamisen määräpäivää sekä pakkausmerkintöjä.
Muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.
YHTENÄINEN ASIAKIRJA
1. Nimi/nimet
Languedoc
Coteaux du Languedoc
2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi
SAN – Suojattu alkuperänimitys
3. Rypäletuotteiden luokat
1. |
Viini |
4. Viinin/viinien kuvaus
1. Analyyttiset ominaisuudet
LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS
— |
Nimityksen ”Languedoc” viinit ovat kuivia hiilihapottomia puna-, rosee- ja valkoviinejä. |
— |
Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 11,5 prosenttia. |
— |
Omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litraa kohden punaviineissä, jotka ovat valmiita myyntiin pakkaamattomina tai pullotettuina, lukuun ottamatta viinejä, joista voidaan käyttää merkintää ”primeur” tai ”nouveau”. |
— |
Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on seuraavien arvojen mukainen viineissä, jotka ovat valmiita myyntiin pakkaamattomina tai pullotettuina: |
— |
Käymiskykyisten sokereiden enimmäispitoisuus: |
— |
Valko-, rosee- ja punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 14 tilavuusprosenttia: 4 g/l |
— |
Punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on enintään 14 tilavuusprosenttia: 3 g/l |
— |
Viineissä, joista voidaan käyttää merkintää ”primeur” tai ”nouveau”: 2 g/l |
— |
Pakkaamattomissa viineissä, joista voidaan käyttää merkintää ”primeur” tai ”nouveau”, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 10,2 milliekvivalenttia litraa kohden (mEq/l). |
— |
Kokonaishappopitoisuus, muiden kuin primeur-viinien haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.
|
2. Aistinvaraiset ominaisuudet
LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS
— |
Punaviinit valmistetaan aina useamman rypälelajikkeen sekoituksista. Viinit ovat väriltään kohtalaisen tai hyvin voimakkaita, ja aromien kirjo vaihtelee punaisten ja mustien marjojen aromeista mausteisiin ja paahteisiin vivahteisiin. Viinien säilyvyys vaihtelee keskimäärin kahdesta viiteen vuoteen, lukuun ottamatta primeur- tai nouveau-viinejä, jotka on nautittava niiden valmistusta seuraavien kuukausien aikana. |
— |
Roseeviinit valmistetaan vähintään kahden rypälelajikkeen sekoituksesta. Pääasialliset rypälelajikkeet ovat Syrah N, Cinsaut N ja Grenache N. Viinit, jotka valmistetaan puristamalla rypäleet välittömästi, lyhyellä maseroinnilla tai saignée-tekniikalla, ovat ulkoasultaan luontaisesti kirkkaita. Niiden maku on miellyttävä ja pyöreä ja aromaattisuus moniulotteista. |
— |
Valkoviinitkin ovat kuivia ja valmistetaan sekoituksesta. Viinien ulkoasu on useimmiten kirkas, ja niissä on Languedocin viineille ominaista pyöreyttä sekä aromeja, jotka tuovat mieleen eksoottiset ja sitrushedelmät, valkoiset kukat tai kuivatut hedelmät.
|
5. Viininvalmistusmenetelmät
5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät
1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä
— |
Viininvalmistaja saa käyttää roseeviinien valmistuksessa viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä yksinään tai valmisteissa olevana seoksena yksinomaan puristemehuissa ja vielä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 20 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta annoksena, joka on enintään 30 g/hl käsitellyssä määrässä. |
— |
Edellä mainitun määräyksen lisäksi viinien valmistuskäytäntöjen on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalouslaissa (Code rural) vahvistettujen vaatimusten mukaisia. |
2. Viljelykäytäntö
Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Rivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä.
Kullakin köynnöksellä saa olla enintään 2,50 neliömetriä maa-alaa. Pinta-ala saadaan kertomalla rivien väliset etäisyydet rivillä olevien köynnösten välisellä etäisyydellä.
Köynnökset leikataan ennen E-vaihetta, jolloin ensimmäisissä kahdessa silmussa on kolme lehteä. Köynnökset leikataan kannusversollisella matalaleikkauksella siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua ja kussakin kannusversossa on enintään kaksi silmua.
— |
Rypälelajike Syrah N voidaan leikata yksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että kussakin köynnöksessä on enintään kymmenen silmua. Niistä enintään kuusi silmua on satoversossa, ja yhdessä tai kahdessa kannusversossa on enintään yhdestä kahteen silmua. |
— |
Rypälelajiketta Grenache N, jonka köynnökset ovat alttiita kukkien varisemiselle, voidaan leikata siten, että jätetään satoverso, jossa on enintään viisi silmua. |
Kastelu voidaan sallia Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D. 645-5 §:n mukaisesti.
5.2. Enimmäistuotokset
1. |
Puna- ja roseeviinien tuotos |
60 hehtolitraa/ha
2. |
Valkoviinien tuotos |
70 hehtolitraa/ha
6. Rajattu maantieteellinen alue
a) |
Puna- ja roseeviinien rypäleiden korjuu sekä viiniyttäminen ja viinin valmistaminen tehdään seuraavien kuntien alueella:
|
b) |
Valkoviinien rypäleiden korjuu sekä viiniyttäminen ja viinin valmistaminen tehdään niiden kuntien alueella, jotka on mainittu puna- ja roseeviinien rypäleiden korjuun sekä viiniyttämisen ja viinin valmistamisen yhteydessä, sekä seuraavien Hérault’n departementin kuntien alueella: Castelnau-de-Guers, Florensac, Mèze, Pinet ja Pomerols. |
7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)
Bourboulenc B - Doucillon blanc
Clairette B
Grenache N
Grenache blanc B
Lledoner pelut N
Marsanne B
Mourvèdre N - Monastrell
Piquepoul blanc B
Roussanne B
Syrah N - Shiraz
Tourbat B
Vermentino B - Rolle
8. Viinin/viinien kuvaus
Languedocin viininviljelyn historian alusta asti viiniköynnöksiä on viljelty kukkuloiden rinteillä, joilla maaperä on kuivaa ja kivistä.
Tuotteet ovat erilaistuneet ja kehittyneet roomalaisajalta lähtien historian käännekohtien, luostarien vaikutusvallan, kukkuloille istutetuista viinitarhoista johtuvien taloudellisten rajoitusten ja väestömuutosten johdosta. Ajan mittaan alueella on tuotettu makeita viinejä, vin muté -tuotteita, kuivia viinejä, puna- ja valkoviinejä ja syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä, jotka kaikki edellyttävät rypäleen täyttä kypsymistä.
Tällä tavoin kukkuloilla on voitu sukupolvien mittaan tunnistaa monia viinitiloja, joilla tuotetaan erityisen laadukkaita ja omaperäisiä viinejä.
Näillä aurinkoisilla kukkuloilla on viljelty viiniköynnöstä Colliouresta Nîmesin porteille jo yli 2 000 vuoden ajan, ja viinien laadusta ja ominaispiirteistä on lukuisia todistuksia.
Kukkuloilta saatavien viinien maine on kehittynyt usein luostareista käsin (Caunes-Minervois, Valmagne, Lagrasse, Fontfroide, …). ”Saint-Saturnin ja Cabrières ovat saaneet alkunsa pyhän Benedictus Anianelaisen (Saint-Benoît-d’Aniane) kumppanin toimesta. Montpeyroux oli 1300-luvulta lähtien Montpellier’n piispojen omistuksessa ja asuinpaikkana, ja nämä tuottivat siellä maineikkaita viinejä. Sama koskee Saint-Aignania (Saint-Chinian)”, kirjoitti Jean Clavel teoksessa ”Histoire et Avenir des vins en Languedoc” (Edition Privat, 1985).
Intendentti Ballainvillers totesi vuonna 1788 kuninkaalle antamassaan raportissa seuraavasti: ”Kyseessä ovat kaikki nimityksen viinit, jotka tunnetaan yleisellä nimellä Narbonnen viinit ja joita arvostetaan nimenomaan provinssin ja kuningaskunnan ulkopuolella. Näihin kuuluvat erityisesti Lapalmen, Leucaten ja Fitoun viinit.”
André Jullien tuo vuonna 1816 julkaistussa teoksessaan ”Topographie de tous les vignobles connus” esiin viinien alkuperään liittyvän erityisyyden ja mainitsee Têtin pohjoispuolella Espira-de-l’Aglyyn ja Rivesaltesiin asti ulottuvat viinitarhat sekä laatuviinit Saint-Christolin, Saint-Georges d’Orquesin ja Saint-Drézéryn: ”Viinit ovat maultaan miellyttäviä ja rehtejä, ne ovat täyteläisiä ja alkoholipitoisia ja kehittyvät viiden-kuuden vuoden kypsytyksen jälkeen hienostuneiksi viineiksi...”
Jotta viinit saavat niiden alkuperään liitetyt erityspiirteet, rypäleiden rajattu viljelyalue koostuu viljelylohkoista, joiden maaperä ei estä juurtumista ja joissa kasvit saavat kohtuullisesti ja säännöllisesti vettä kestääkseen kuumat ja kuivat kesät. Lohkot nousevat merenpinnan tasolta 400 metrin korkeuteen ja saavat näin riittävästi auringonvaloa.
Parhaina pidetään viljelylohkoja, jotka sijaitsevat joko kukkuloiden rinteillä lähellä merta tai esivuoriston jyrkkärinteisemmillä, toisinaan pengerretyillä kukkuloilla.
Tarkasti rajatun viljelyalueen pinta-ala on alle kolmannes alueen viinitarhojen kokonaispinta-alasta, ja sen tuotanto on alle 15 prosenttia alueella tuotetuista määristä.
Ilmasto-olosuhteet ja maaperän luonne ovat ratkaisseet rypälelajikkeiden valinnan ja niiden istutuspaikan. Niiden kasvukausi on pitkähkö, ne sietävät riittävän hyvin kuivuutta ja kuumuutta ja hyödyntävät korkeaa lämpösummaa parhaalla mahdollisella tavalla. Hallittu tuotanto, josta kertovat kohtuullisiksi määritellyt satomäärät, varmistaa, että sato kypsyy haluttuun kypsyysasteeseen ennen syyssateita. Alueella puhaltavat tuulet edistävät omalta osaltaan rypäleiden terveyttä.
Välimerellisen erityisilmaston ansiosta punaviineissä on kypsiä tanniineja ja rosee- ja valkoviineissä luonteenomaista pyöreyttä.
Suuri osa kukkuloille istutetuista viinitarhoista oli uudistettava toisen maailmansodan jälkeen, mikä vahvisti perinteisten rypälelajikkeiden asemaa. Uudistamisesta alkoi historiallisen viininviljelyn uudelleen rakentamiseen perustuva yhteisöllinen toiminta, johon osallistuivat osuustoiminnalliset viininvalmistamot ja itsenäisten viinitilojen muodostamat etujärjestöt.
Viljelykäytännöt ovat kehittyneet koneistamisen myötä ja ottamalla käyttöön pitkäversoisia rypälelajikkeita, jotka on pakko sitoa, kuten Syrah N. Ennen viinitarhoilla käytettiin kohdattaisistutusta eikä köynnöksiä sidottu. Kohdattaisistutus on useimmiten korvattu viljelylohkoilla, joissa rivien etäisyys on enintään 2,50 metriä ja istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Aiempi tapa leikata köynnökset pääosin matalaksi on kuitenkin säilynyt, ja joka tapauksessa köynnösten silmujen lukumäärä on rajoitettu.
9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)
Merkinnät
Oikeudellinen kehys:
Kansallinen lainsäädäntö
Lisäedellytyksen tyyppi:
Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset
Edellytyksen kuvaus:
— |
Alkuperänimitystä ”Languedoc” voidaan täydentää merkinnällä ”primeur” tai ”nouveau”, jolloin on pakollista ilmoittaa satovuosi. |
— |
Tarkistetun alkuperänimityksen ”Languedoc” viinejä, joihin on mahdollista liittää täydentävä maantieteellinen nimitys ”Cabrières”, ”Grés de Montpellier”, ”La Méjanelle”, ”Montpeyroux”, ”Pézenas”, ”Quatourze”, ”Saint-Christol”, ”Saint-Drézéry”, ”Saint-Georges-d’Orques”, ”Saint-Saturnin” tai ”Sommières” ja joita esitellään mainitulla tarkistetulla alkuperänimityksellä, ei voida ilmoittaa sadonkorjuun jälkeen, tarjota yleisölle, lähettää, pitää kaupan tai myydä ilman, että saateasiakirjoissa, varastoilmoituksessa, mainonnassa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa säiliöissä on merkittynä edellä tarkoitettu tarkistettu alkuperänimitys tarvittaessa täydennettynä maantieteellisellä nimityksellä. |
Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue
Oikeudellinen kehys:
Kansallinen lainsäädäntö
Lisäedellytyksen tyyppi:
Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus
Edellytyksen kuvaus:
Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä ja viinin valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista kunnista:
— |
Auden departementti: Alaigne, Arques, Arzens, Auriac, Belcastel-et-Buc, Berriac, La Bezole, Bourigeole, Bram, Brenac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Carcassonne, Castans, Caudebronde, Caunette-sur-Lauquet, Caux-et-Sauzens, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Cubières-sur-Cinoble, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Donazac, Fajac-en-Val, Fontiers-Cabardès, Granes, Greffeil, Labastide-Esparbairenque, Lairière, Lauraguel, Lespinassière, Leuc, Malves-en-Minervois, Marcorignan, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Miraval-Cabardès, Missègre, Montclar, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Montréal, Moussan, Mouthoumet, Ouveillan, Palaja, Pomy, Pradelles-Cabardès, Preixan, Puilaurens, Puivert, Quillan, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefort-des-Corbières, Routier, Rouvenac, Saint-Benoît, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-le-Vieil, Saissac, Sallèles-d’Aude, Salza, Soulatge, Terroles, Valmigère, Véraza, Verzeille, Villarzel-Cabardès-du-Razès, Villedaigne, Villefloure, Villefort ja Villesèquelande. |
— |
Gardin departementti: Aigremont, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aubais, Bernis, Boissières, Bouillargues, Bragassargues, Caissargues, La Calmette, Caveirac, Clarensac, Congénies, Cros, Dions, Domessargues, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Fons, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Générac, Marguerittes, Milhaud, Monoblet, Montagnac, Mus, Parignargues, Pompignan, Poulx, Puechredon, Quissac, Rodilhan, Rogues, La Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Come-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint-Gilles, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Théodorit, Sauve, Sumène, Uchaud ja Vergèze |
— |
Hérault’n departementti: Abeilhan, Agde, Agonès, Les Aires, Aumes, Baillargues, Balaruc-le-Vieux, Bédarieux, Bélarga, Bessan, Boisset, La Boissière, Bouzigues, Brenas, Buzignargues, Campagnan, Candillargues, Capestang, Cazilhac, Cazouls-d’Hérault, Celles, Cers, Clapiers, Colombiers, Coulobres, Le Crès, Le Cros, Dio-et-Valquières, Espondeilhan, Fabrègues, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-les-Verreries, Frontignan, Galargues, Ganges, Gigean, Gorniès, Grabels, La Grande-Motte, Hérépian, Jacou, Lansargues, Laroque, Lattes, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Loupian, Lunas, Maraussan, Marseillan, Marsillargues, Mas-de-Londres, Maureilhan, Mireval, Mons, Montady, Montaud, Montels, Montferrier-sur-Lez, Mudaison, Notre-Dame-de-Londres, Olargues, Pailhès, Palavas-les-Flots, Pardailhan, Pérols, Pézènes-les-Mines, Les Plans, Poilhes, Popian, Portiragnes, Le Pouget, Pouzols, Puilacher, Puimisson, Puissalicon, Rieussec, Riols, Les Rives, Romiguières, Roqueredonde, Rouet, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Brès, Saint-Etienne-d’Albagnan, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Félix-de-l’Héras, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Salasc, Saussan, Saussines, Sète, Teyran, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, Tressan, Usclas-d’Hérault, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Valergues, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendargues, Vias, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Béziers, Villetelle, Viols-en-Laval ja Viols-le-Fort |
— |
Pyrénées-Orientalesin departementti: L’Albère, Alenya, Arles-sur-Tech, Baillestavy, Le Barcarès, Bompas, Boule-d’Amont, Calmeilles, Campoussy, Casefabre, Clara, Eus, Fenouillet, Glorianes, Los Masos, Molitg-les-Bains, Montbolo, Mosset, Le Perthus, Prunet-et-Belpuig, Rabouillet, Saint-Laurent-de-Cerdans, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Marie, Saint-Marsal, Taurinya, Théza, Torreilles, Valmanya, Villelongue-de-la-Salanque ja Vira. |
Linkki tuote-eritelmään
http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e46f9d3-55a7-4fed-a312-52a267e4f576