This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R0540
Commission Delegated Regulation (EU) 2018/540 of 23 November 2017 amending Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council as regards the Union list of projects of common interest
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/540, 23. november 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/540, 23. november 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga
C/2017/7834
ELT L 90, 6.4.2018, p. 38–58
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 22/06/2022; mõjud tunnistatud kehtetuks 32022R0869
6.4.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 90/38 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/540,
23. november 2017,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrus (EL) nr 347/2013 moodustab raamistiku selleks, et määrata kindlaks, kavandada ja rakendada ühishuviprojekte, mis on vajalikud geograafilise energiataristu üheksa esmatähtsa koridori rakendamiseks elektri-, gaasi- ja naftavaldkonnas ning kolme üleliidulise esmatähtsa taristuvaldkonna rakendamiseks nutivõrkude, elektriülekande kiirteede ja CO2-transpordivõrkude valdkonnas. |
(2) |
Määruse (EL) nr 347/2013 kohaselt on komisjonil õigus kehtestada ühishuviprojektide ELi loend (edaspidi „ELi loend“). |
(3) |
ELi loendisse kantavaid esitatud projekte on hinnanud piirkondlikud rühmad ja need vastavad määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele. |
(4) |
Ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandid kiideti heaks piirkondlike rühmade tehnilisel tasandil toimuvatel kohtumistel. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „koostööamet“) oli 10. oktoobril 2017 esitanud oma positiivse arvamuse hindamiskriteeriumide järjepideva kohaldamise ja kulude-tulude analüüsi kohta, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid 17. oktoobril 2017 vastu piirkondlikud loendid. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt tuleb enne kavandatavate projektide piirkondliku loendi vastuvõtmist saada heakskiit kõigilt liikmesriikidelt, kelle territooriumiga projektid on seotud. |
(5) |
ELi loendisse kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega. |
(6) |
Ühishuviprojekte tuleks loetleda määruse (EL) nr 347/2013 I lisas sätestatud järjekorras strateegilise üleeuroopalise energiataristu prioriteetide kaupa. ELi loendis ei tohiks projekte loetleda tähtsuse järjekorras. |
(7) |
Ühishuviprojektid tuleks loendisse kanda kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva rühma osana, sest nad on üksteisest sõltuvad või (potentsiaalselt) konkureerivad. |
(8) |
ELi loend koostatakse iga kahe aasta järel, mistõttu komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2016/89 (2) koostatud ELi loend ei ole enam ajakohane ja tuleks asendada. |
(9) |
Seepärast tuleks määrust (EL) nr 347/2013 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 23. november 2017
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.
(2) Komisjoni 18. novembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/89, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga (ELT L 19, 27.1.2016, lk 1).
LISA
Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa asendatakse järgmisega:
VII LISA
ELi ÜHISHUVIPROJEKTIDE LOEND („ELi LOEND“), MILLELE OSUTATAKSE ARTIKLI 3 LÕIKES 4
A. PÕHIMÕTTED, MIDA KOHALDATAKSE ELI LOENDI KEHTESTAMISELE
1) Ühishuviprojektide klastrid
Mõned ühishuviprojektid kuuluvad klastrisse nende vastastikuse sõltuvuse, potentsiaalselt konkureeriva või konkureeriva sisu tõttu. Määratletud on järgmised ühishuviprojektide klastrite liigid:
a) |
üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte“. Selline klaster on moodustatud selliste ühishuviprojektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud ühe ja sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks rakendada kõik ühishuviprojektid; |
b) |
potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti“. Selline klaster näitab, et riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse suhtes valitseb ebakindlus. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust ühishuviprojektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus, ning |
c) |
konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest“. Sellises klastris tegeldakse ühe ja sama kitsaskohaga. Kitsaskoha ulatus on aga selgem kui eespool potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klastri puhul, seepärast tuleb rakendada ainult üks ühishuviprojekt. See jääb turu otsustada, milline ühishuviprojektidest rakendatakse, ning see sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust ühishuviprojektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus. |
Kõigil ühishuviprojektidel on ühesugused määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigused ja kohustused.
2) Alajaamade ja kompressorjaamade seisund
Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitletakse ühishuviprojektide osana siis, kui need asuvad ülekandeliinide geograafilises läheduses. Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitletakse eraldiseisvate ühishuviprojektidena ja loetletakse selgesõnaliselt ELi loendis, kui nad asuvad ülekandeliinidest geograafiliselt kaugel. Nende suhtes kohaldatakse määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigusi ja kohustusi.
3) Projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina, ja projektid, mis said muude ühishuviprojektide osaks
a) |
Mitut projekti, mis olid loetletud määrusega (EL) nr 1391/2013 ja määrusega (EL) nr 2016/89 kehtestatud ELi loendites, ei käsitleta enam ühishuviprojektina ühel või mitmel järgmisel põhjusel:
Nende projektide (v.a kasutusse võetud projektid) puhul võib kaaluda lisamist järgmisse ELi loendisse, kui põhjused, miks neid ei võetud senisesse ELi loendisse, enam ei kehti. Sellised projektid ei ole ühishuviprojektid, kuid on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides käesoleva lisa C osas kui projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina. |
b) |
Lisaks on mõned määrusega (EL) nr 1391/2013 ja määrusega (EL) nr 2016/89 kehtestatud ELi loendites esitatud projektid muutunud rakendamise käigus muude ühishuviprojektide (klastrite) lahutamatuks osaks. Selliseid projekte ei käsitleta enam iseseisva ühishuviprojektina, kuid projektid on loetletud läbipaistvuse ja selguse huvides käesoleva lisa C osass kui projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks. |
4) Mõiste „ühishuviprojekt, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee“
„Ühishuviprojekt, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee“, tähendab ühishuviprojekti, mis kuulub ühte esmatähtsatest elektrikoridoridest ja ühte esmatähtsasse elektrienergia kiirteede valdkonda.
B. ELI ÜHISHUVIPROJEKTIDE LOEND
1) Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG)
Nr |
Määratlus |
||||||||||
1.1 |
Klaster Belgia–Ühendkuningriik (praegu tuntud projektina NEMO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
1.3 |
Klaster Taani–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
1.4 |
Klaster Taani–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
1.6 |
Prantsusmaa–Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Islandi või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector) |
||||||||||
1.7 |
Klastri Prantsusmaa–Ühendkuningriik ühendused; klaster hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
1.8 |
Klaster Saksamaa–Norra (praegu tuntud projektina NordLink)
|
||||||||||
1.9 |
|
||||||||||
1.10 |
Klastri Ühendkuningriik–Norra ühendused; klaster hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
1.12 |
Ühendkuningriigi elektrisalvestusrajatiste klaster, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
1.13 |
Islandi ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Ice Link) |
||||||||||
1.14 |
Revsingi (DK) ja Bicker Feni (UK) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Viking Link) |
||||||||||
1.15 |
Antwerpeni piirkonna (BE) ja Kemsley lähiümbruse (UK) võrkude sidumine |
||||||||||
1.16 |
Madalmaade ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine |
||||||||||
1.17 |
Zuidwendingi (NL) pneumoakumulatsioonijaam |
||||||||||
1.18 |
Avamere pumpelektrijaamad Belgias (praegu tuntud projektina iLand) |
2) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity)
Nr |
Määratlus |
||||||
2.2 |
|
||||||
2.4 |
Codrongianose (IT), Lucciana (Korsika, FR) ja Suvereto (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina SACOI 3) |
||||||
2.5 |
|
||||||
2.7 |
Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Biskaia laht) |
||||||
2.9 |
Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril (praegu tuntud projektina Ultranet) |
||||||
2.10 |
Saksamaa Brunsbüttel-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril (praegu tuntud projektina Suedlink) |
||||||
2.13 |
Klastri Iirimaa–Ühendkuningriigi ühendused; klaster hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
2.14 |
Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Greenconnector) |
||||||
2.15 |
|
||||||
2.16 |
Riigisiseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
2.17 |
Portugali–Hispaania võrkude sidumine Bearizi-Fontefría (ES) ja Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) vahel (varem Vila Fria/Viana do Castelo) ning Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) vahel (varem Vila do Conde) (PT), sealhulgas järgmised alajaamad: Beariz (ES), Fontefría (ES) ja Ponte de Lima (PT) |
||||||
2.18 |
Pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Tiroolis Kaunertalis (AT) |
||||||
2.23 |
Belgia riigisisesed liinid põhjapiiri läheduses, Zandvlieti ja Lillo-Liefkenshoeki (BE) ning Liefkenshoeki ja Mercatori vahel sealhulgas Lillo (BE) alajaam, (praegu tuntud projektina BRABO II + III) |
||||||
2.24 |
Lääne-Belgia riigisisene põhiliin Horta ja Mercatori (BE) vahel |
||||||
2.27 |
|
||||||
2.28 |
|
3) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas (NSI East Electricity)
Nr |
Määratlus |
||||||||||
3.1 |
Klaster Austria–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.2 |
|
||||||||||
3.4 |
Wurmlachi (AT) ja Somplago (IT) võrkude sidumine |
||||||||||
3.7 |
Klaster Bulgaaria–Kreeka (Maritsa East 1 ja N. Santa vahel ja vajaduse korral Bulgaaria siseliinide täiustamine), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.8 |
Klastri Bulgaaria–Rumeenia ülekandevõimsuse suurendamine (praegu tuntud projektina Musta mere koridor), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.9 |
|
||||||||||
3.10 |
Klaster Iisrael–Küpros–Kreeka (praegu tuntud projektina EUROASIA Interconnector), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.11 |
Tšehhi Vabariigi siseste elektriliinide klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.12 |
Wolmirstedti ja Baieri riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust |
||||||||||
3.14 |
Poola siseliinide täiustamise klaster (osa sellest on praegu tuntud projektina GerPol Power Bridge), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.16 |
|
||||||||||
3.17 |
Ungari–Slovakkia võrkude sidumine Sajóvánka (HU) ja Rimavská Sobota (SK) vahel |
||||||||||
3.21 |
Salgareda (IT) ja Divača-Bericevo piirkonna (SI) võrkude sidumine |
||||||||||
3.22 |
Klaster Rumeenia–Serbia (praegu tuntud projektina Mid Continental East Corridor) ja Itaalia–Montenegro, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.23 |
Yadenitsa (BG) pumpelektrijaam |
||||||||||
3.24 |
Amfilochia (EL) pumpelektrijaam |
||||||||||
3.27 |
Sitsiilia (IT) ja Tuneesia (TU) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina ELMED) |
4) Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP Electricity)
Nr |
Määratlus |
||||||||||||||||
4.1 |
Klaster Taani–Saksamaa: Ishøj/Bjæverskovi (DK) ja Bentwisch (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ning Baltic 1 ja 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution) |
||||||||||||||||
4.2 |
Klaster Eesti–Läti: Kilingi-Nõmme ja Riia võrkude sidumine (praegu tuntud projektina 3. ühendus), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||
4.4 |
|
||||||||||||||||
4.5 |
|
||||||||||||||||
4.6 |
Eesti pumpelektrijaam |
||||||||||||||||
4.7 |
Kruonise (LT) pumpelektrijaama võimsuse suurendamine |
||||||||||||||||
4.8 |
Balti riikide elektrivõrkude lõimimine ja sünkroniseerimine Euroopa võrkudega, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||
4.10 |
Klaster Soome–Rootsi (praegu tuntud projektina Soome–Rootsi 3. ühendus), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
5) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Gas)
Nr |
Määratlus |
||||||
5.1 |
|
||||||
5.3 |
Shannoni veeldatud maagaasi terminal ja ühendavad torujuhtmed (IE) |
||||||
5.4 |
|
||||||
5.5 |
|
||||||
5.10 |
Vastassuunavooühendus torujuhtmel TENP Saksamaal |
||||||
5.11 |
Vastassuunavooühendus Itaalia ja Šveitsi vahel Passo Gries' ühenduspunktis |
||||||
5.19 |
Malta ühendamine Euroopa gaasivõrguga – torujuhtmeühendus Itaaliaga Gelas |
||||||
5.21 |
Vähese kütteväärtusega gaasi kütteväärtuse suurendamine Prantsusmaal ja Belgias |
6) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas (NSI East Gas)
Nr |
Määratlus |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.2 |
Poola, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari võrkude sidumine ning taristute asjakohane riigisisene täiustamine, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
ning
ja järgmised ühishuviprojektid:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.4 |
Ühishuviprojekt: Austria–Tšehhi kahesuunaline ühendus (BACI) Baumgarteni (AT), Reinthali (CZ–AT piir) ja Brečlavi (CZ) vahel võimsusega kuni 6,57 miljardit kuupmeetrit aastas (1) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.5 |
Klaster: Krki veeldatud maagaasi terminal ning ühendus- ja varutorujuhtmed Ungarisse ja kaugemale, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.8 |
Klaster: Kreeka–Bulgaaria võrkude sidumine (vajalik täiustamine Bulgaarias), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.9 |
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.10 |
Ühishuviprojekt: gaasiühendus Bulgaaria ja Serbia vahel (praegu tuntud projektina IBS) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.20 |
Klaster: gaasihoidlate mahutavuse suurendamine Kagu-Euroopas, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
ja üks järgmistest ühishuviprojektidest:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.23 |
Ungari–Sloveenia ühendus (Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo) |
||||||||||||||||||||||||||||||
6.24 |
Klaster võimsuse suurendamiseks Bulgaaria–Rumeenia–Ungari–Austria kahesuunalises gaasikoridoris (praegu tuntud projektina ROHUAT/BRUA) ülekandevõimsuseni 1,75 miljardit kuupmeetrit aastas 1. etapis ja 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas 2. etapis, sealhulgas Musta mere uute varude teine ja/või kolmas etapp:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.25 |
Klaster: taristu uuteks gaasitarneteks Kesk- ja Kagu-Euroopa piirkonda, mille eesmärk on mitmekesistada tarneallikaid ja mis hõlmab järgmisi kooskõlastatult ja tõhusalt arendatavaid ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||||||||||||||||
6.26 |
|
7) Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor (SGC)
Nr |
Määratlus |
||||||
7.1 |
Ühishuviprojektide klaster: integreeritud, spetsiaalne ja mastabeeritav transporditaristu ning sellega seotud seadmed vähemalt 10 miljardi kuupmeetri gaasi transpordiks aastas uutest allikatest Kaspia mere piirkonnas läbi Aserbaidžaani, Gruusia ja Türgi ELi lõppturgudele Kreekas ja Itaalias, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
7.3 |
Ühishuviprojektide klaster: taristu gaasi tarnimiseks Vahemere idaosa gaasivarudest, sh:
ja sellega seotud järgmised ühishuviprojektid:
|
||||||
7.5 |
Küprose gaasitaristu arendamine (praegu tuntud projektina „Cyprus Gas2EU“) |
8) Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava (BEMIP Gas)
Nr |
Määratlus |
||||||
8.1 |
|
||||||
8.2 |
Klaster: taristu kaasajastamine Läänemere piirkonna idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
8.3 |
Taristute klaster, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
8.5 |
Poola–Leedu ühendus (praegu tuntud projektina GIPL) |
||||||
8.6 |
Göteborgi veeldatud maagaasi terminal Rootsis |
||||||
8.7 |
Poola Świnoujście veeldatud maagaasi terminali mahutavuse suurendamine |
9) Esmatähtis koridor: naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas (OSC)
Nr |
Määratlus |
||||
9.1 |
Adamowo–Brody torujuhe: see ühendab JSC Uktransnafta töötlemistehast Brodys (Ukraina) ja Adamowo hoidlaparki (Poola) |
||||
9.2 |
Bratislava–Schwechati torujuhe: torujuhe, mis ühendab Bratislava (SK) ja Schwechati (AT) |
||||
9.4 |
Torujuhe Litvinov (Tšehhi Vabariik) – Spergau (Saksamaa): toornaftajuhtme Družba pikendamine ettevõtjale Tiroler Rohre GmbH kuuluva Spergau rafineerimistehaseni |
||||
9.5 |
Klaster: Pommeri torujuhe (Poola), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||
9.6 |
TAL Plus: torujuhtme TAL võimsuse suurendamine Trieste (Itaalia) ja Ingolstadti (Saksamaa) vahel |
10) Esmatähtis valdkond: nutivõrkude kasutuselevõtt
Nr |
Määratlus |
10.3 |
SINCRO.GRID (Sloveenia ja Horvaatia) – tehnoloogial põhinevate koostoimivate valmislahenduste uuenduslik lõimimine, et parandada samaaegselt nii Sloveenia kui ka Horvaatia elektrisüsteemide toimimise turvalisust |
10.4 |
ACON (Tšehhi Vabariik, Slovakkia) – ACONi (Again COnnected Networks) peamine eesmärk on toetada Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia elektriturgude lõimimist |
10.5 |
ALPGRID (Austria, Itaalia) – tehnoloogial põhinevate koostoimivate valmislahenduste uuenduslik lõimimine, et tõhustada samaaegselt nii Itaalia kui ka Austria piirkondlike elektrisüsteemide toimimist |
10.6 |
Arukate piiride algatus (Prantsusmaa, Saksamaa) – arukate piiride algatus koondab Prantsusmaa ja Saksamaa kavandatud meetmeid, mille eesmärk on linnade ja piirkondade toetamine energiaalaste üleminekustrateegiate rakendamisel ja Euroopa turu lõimimine |
11) Esmatähtis valdkond: elektrienergia ülekande kiirteed
Selliste ühishuviprojektide loend, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee
Nr |
Määratlus |
||||||||||
Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG) |
|||||||||||
1.1 |
|
||||||||||
1.3 |
Klaster Taani–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
1.4 |
Klaster Taani–Saksamaa, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
1.6 |
Prantsusmaa–Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Islandi või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector) |
||||||||||
1.7 |
Klastri Prantsusmaa–Ühendkuningriik ühendused; klaster hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
1.8 |
Klaster Saksamaa–Norra (praegu tuntud projektina NordLink)
|
||||||||||
1.10 |
Klastri Ühendkuningriik–Norra ühendused; klaster hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
1.13 |
Islandi ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Ice Link) |
||||||||||
1.14 |
Revsingi (DK) ja Bicker Feni (UK) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Viking Link) |
||||||||||
1.15 |
Antwerpeni piirkonna (BE) ja Kemsley lähiümbruse (UK) võrkude sidumine |
||||||||||
1.16 |
Madalmaade ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine |
||||||||||
Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity) |
|||||||||||
2.2 |
|
||||||||||
2.4 |
Codrongianose (IT), Lucciana (Korsika, FR) ja Suvereto (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina SACOI 3) |
||||||||||
2.5 |
|
||||||||||
2.7 |
Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Biskaia laht) |
||||||||||
2.9 |
Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril (praegu tuntud projektina Ultranet) |
||||||||||
2.10 |
Saksamaa Brunsbüttel-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril (praegu tuntud projektina Suedlink) |
||||||||||
2.13 |
Klastri Iirimaa–Ühendkuningriigi ühendused; klaster hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas (NSI East Electricity) |
|||||||||||
3.10 |
Klaster Iisrael–Küpros–Kreeka (praegu tuntud projektina EUROASIA Interconnector), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
3.12 |
Wolmirstedti ja Baieri riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust |
||||||||||
3.27 |
Sitsiilia (IT) ja Tuneesia (TU) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina ELMED) |
||||||||||
Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP Electricity) |
|||||||||||
4.1 |
Ühishuviprojekt Taani–Saksamaa, Tolstrup Gaarde (DK) ja Bentwischi (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ning Baltic 1 ja 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution) |
12) Riikidevaheline CO2-transpordivõrk
Nr |
Määratlus |
12.1 |
Teesside'i (UK) CO2-käitlusjaam (edaspidi kaasatakse ka Madalmaad, Belgia ja Saksamaa) |
12.2 |
Transpordi- ja taristuprojekt CO2-Sapling (Ühendkuningriik, järgmistes etappides Madalmaad, Norra) |
12.3 |
Rotterdam Nucleus (Madalmaad ja Ühendkuningriik) |
12.4 |
Piiriülesed transpordiühendused Madalmaades ja Ühendkuningriigis asuvate CO2-heite allikate ning Norras asuva hoidla vahel |
C. LOENDID PROJEKTIDEST, MIDA EI KÄSITLETA ENAM ÜHISHUVIPROJEKTINA JA PROJEKTIDEST, MIS SAID MUUDE ÜHISHUVIPROJEKTIDE LAHUTAMATUKS OSAKS
1) Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
1.1.3
1.2
1.5
1.9.2
1.9.3
1.9.4
1.9.5
1.9.6
1.11.1
1.11.2
1.11.3
1.11.4
2) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
2.2.2
2.2.3
2.3.1
2.3.2
2.5.2
2.6
2.8
2.11.1
2.11.2
2.11.3
2.12
2.15.2
2.15.3
2.15.4
2.16.2
2.19
2.20
2.21
2.22
2.25.1
2.25.2
2.26
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
2.1 |
3.1.4 |
3) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas (NSI East Electricity)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
3.1.3
3.2.1
3.2.3
3.3
3.5.1
3.5.2
3.6.1
3.6.2
3.8.2
3.8.3
3.8.6
3.9.2
3.9.3
3.9.4
3.13
3.14.1
3.15.1
3.15.2
3.16.2
3.16.3
3.18.1
3.18.2
3.19.2
3.19.3
3.20.1
3.20.2
3.25
3.26
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
3.19.1 |
3.22.5 |
4) Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP Electricity)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
4.5.1
4.5.3
4.5.4
4.5.5
4.8.6
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
4.3 |
4.8.9 |
4.9 |
4.8.9 |
5) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Gas)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
5.2
5.6
5.7.1
5.7.2
5.9
5.12
5.13
5.14
5.15.1
5.15.2
5.15.3
5.15.4
5.15.5
5.16
5.17.1
5.17.2
5.18
5.20
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
5.8.1 |
5.5.2 |
5.8.2 |
5.5.2 |
6) Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas (NSI East Gas)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
6.3
6.5.3
6.5.4
6.7
6.8.3
6.9.2
6.9.3
6.11
6.12
6.16
6.17
6.19
6.20.1
6.20.5
6.21
6.22.1
6.22.2
6.25.2
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
6.1.1 |
6.2.10 |
6.1.2 |
6.2.11 |
6.1.3 |
6.2.11 |
6.1.4 |
6.2.11 |
6.1.5 |
6.2.11 |
6.1.6 |
6.2.11 |
6.1.7 |
6.2.11 |
6.1.8 |
6.2.2 |
6.1.9 |
6.2.11 |
6.1.10 |
6.2.2 |
6.1.11 |
6.2.2 |
6.1.12 |
6.2.12 |
6.2.3 |
6.2.2 |
6.2.4 |
6.2.2 |
6.2.5 |
6.2.2 |
6.2.6 |
6.2.2 |
6.2.7 |
6.2.2 |
6.2.8 |
6.2.2 |
6.2.9 |
6.2.2 |
6.5.2 |
6.5.6 |
6.6 |
6.26.1 |
6.8.4 |
6.25.4 |
6.13.1 |
6.24.4 |
6.13.2 |
6.24.4 |
6.13.3 |
6.24.4 |
6.14 |
6.24.1 |
6.15.1 |
6.24.10 |
6.15.2 |
6.24.10 |
6.18 |
7.3.4 |
6.24.2 |
6.24.1 |
6.24.3 |
6.24.1 |
6.24.5 |
6.24.4 |
6.24.6 |
6.24.4 |
6.24.7 |
6.24.4 |
6.24.8 |
6.24.4 |
6.24.9 |
6.24.4 |
6.25.3 |
6.24.10 |
6.26.2 |
6.26.1 |
6.26.3 |
6.26.1 |
6.26.4 |
6.26.1 |
6.26.5 |
6.26.1 |
6.26.6 |
6.26.1 |
7) Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor (SGC)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
7.1.2
7.1.5
7.1.7
7.2.1
7.2.2
7.2.3
7.4.1
7.4.2
Projektid, mis said muude ühishuviprojektide lahutamatuks osaks |
|
Projekti kui ühishuviprojekti esialgne number |
Selle ühishuviprojekti number, mille lahutamatu osa projekt nüüd on |
7.1.6 |
7.1.3 |
7.1.4 |
7.3.3 |
7.3.2 |
7.5 |
8) Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava (BEMIP Gas)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
8.1.2.1
8.1.2.2
8.1.2.3
8.1.2.4
8.2.3
8.4
8.8
9) Esmatähtis koridor: naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas (OSC)
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
9.3
10) Esmatähtis valdkond: nutivõrkude kasutuselevõtt
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
10.1
10.2
11) Esmatähtis valdkond: elektrienergia ülekande kiirteed
Ühishuviprojekti nr (projektid, mida ei käsitleta enam ühishuviprojektina)
1.5
(1) BACI kui ühishuviprojekti rakendamine sõltub katseprojekti „Trading Regional Upgrade“ tulemusest.