EUROOPA KOMISJON
Brüssel,15.9.2017
COM(2017) 473 final
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE
Finantsraamistiku tehniline kohandus 2018. aastaks
vastavalt kogurahvatulu muutustele (ESA 2010)
(nõukogu määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6), millega ajakohastatakse ja asendatakse teatis COM(2017) 220 final
1.Sissejuhatus
Komisjon võttis 24. mai 2017 vastu teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb finantsraamistiku tehnilist kohandamist 2018. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele (ESA 2010). Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine/muutmine tulemuste kohaselt vastu võetud nõukogu 14. juuli 2017. aasta määrus (EL, Euratom) 2017/1123 (millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) on jõustunud ja nüüd tuleks läbipaistvuse huvides ajakohastada 24. mai 2017. aasta teatises esitatud hädaabireservi ja paindlikkusinstrumendi arvandmed. Seetõttu ajakohastatakse ja asendatakse 24. mai 2017. aasta teatis käesoleva teatisega.
Käesolevas teatises esitatud kohandused tulenevad otseselt mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmisest määrusega (EL, Euratom) 2017/1123
ja ei kaldu kõrvale mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikest 4, mille kohaselt ei tohi samal aastal ega hiljem teha muid tehnilisi muudatusi peale nende, millele on osutatud artikli 6 lõikes 1.
Mitmeaastase finantsraamistiku määruses, mida on muudetud nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrusega (EL, Euratom) 2015/623 ja kohandatud 2017. aasta tehnilise kohandusega, on esitatud 2014.–2020. aasta finantsraamistiku tabel ELi 28 liikmesriigi kohta 2011. aasta hindades (1. tabel).
Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikele 1 teeb komisjon igal aastal enne n+1 aasta eelarvemenetlust mitmeaastasse finantsraamistikku tehnilised kohandused vastavalt ELi kogurahvatulu ja hindade muutustele ning esitab tulemused nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Hindade puhul määratakse kindlaks jooksevhindades esitatud kulude ülemmäärad, kasutades selleks mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikega 2 kindlaksmääratud 2 % aastadeflaatorit. Käesolevas teatises on arvesse võetud kõige uuemaid majandusprognoose kogurahvatulu kohta.
Samal ajal arvutab komisjon omavahendite ülemmäära piiresse jääva varu (määratakse kindlaks vastavalt otsusele 2007/436/EÜ, Euratom), ettenägematute kulude varu absoluutsumma (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 13), maksete koguvaru (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 5) ja kulukohustuste koguvaru (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 14).
16. oktoobril 2016 jõustus tagasiulatuvalt alates 2014. aastast uus otsus omavahendite süsteemi kohta. 2014. aasta omavahendite süsteemi käsitleva otsusega on võimalik kohandada kehtivat omavahendite ülemmäära ja kulukohustuste assigneeringute ülemmäära uute kogurahvatulu andmetega vastavalt Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA 2010). Praegu on omavahendite maksimumsumma 1,20 % kogurahvatulust (varem 1,23 %) ning kulukohustuste maksimumsumma 1,26 % kogurahvatulust (varem 1,29 %).
Käesolevas teatises on esitatud nõukogule ja Euroopa Parlamendile mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 kohaste 2018. aasta tehniliste kohanduste tulemused (EL 28).
2.Mitmeaastase finantsraamistiku tabeli kohandamine (lisa 1.–2. tabel)
1. tabelis on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse I lisas sisalduv EL 28 finantsraamistik 2011. aasta hindades, mida on kohandatud vastavalt artiklile 5.
2. tabelis on esitatud EL 28 finantsraamistiku kohandus 2018. aastaks (jooksevhindades). Finantsraamistik väljendatuna protsendina kogurahvatulust on ajakohastatud kõige uuemate kättesaadavate majandusprognooside (kevad 2017) ja pikaajaliste prognooside põhjal ning seda on kohandatud vastavalt mitmeaastase finantsraamisiku määruse artiklile 5.
2.1.Kogurahvatulu kogusumma
Võrreldes 2017. aasta tehnilise kohandusega on kogurahvatulu andmed kogutud seekord ESA 95 asemel ESA 2010 alusel.
Kõige värskemate kättesaadavate prognooside kohaselt on 2018. aasta EL 28 kogurahvatulu 15 704 241 miljonit eurot jooksevhindades. Vastavalt mitmeaastase finantsraamisiku määruse artikli 6 lõikele 4 ei saa asjaomase aasta suhtes teha kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele täiendavaid tehnilisi kohandusi. Seetõttu esitatakse ESA 2010 alusel ajakohastatud kogurahvatulu (13 977 179 miljonit eurot 2014. aastal, 14 641 031 miljonit eurot 2015. aastal, 14 764 598 miljonit eurot 2016. aastal ja 15 168 167 miljonit eurot 2017. aastal) ainult teavitamise eesmärgil. Samal põhjusel kohandatakse praegu kehtivat omavahendite ülemmäära 1,20 % kogurahvatulust (ESA 2010) lisas olevas mitmeaastase finantsraamistiku tabelis alles alates 2018. aastast. 2017. aasta ja varasemate aastate omavahendite ülemmäär on 1,23 % kogurahvatulust (ESA 95).
2.2.Mitmeaastase finantsraamistiku 2018. aasta tehnilise kohandamise peamised tulemused
2018. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär (159 514 miljonit eurot) moodustab 1,02 % kogurahvatulust.
Asjaomane maksete assigneeringute üldine ülemmäär (154 565 miljonit eurot) moodustab 0,98 % kogurahvatulust. Kõige uuematest majandusprognoosidest lähtuvalt jääb seega omavahendite ülemmäära (1,20 %) suhtes 33 886 miljoni euro suurune varu (0,22 % EL 28 kogurahvatulust).
3.Maksete koguvaru
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 kohaselt korrigeerib komisjon aastate 2015–2020 maksete ülemmäära ülespoole summa võrra, mis võrdub sooritatud maksete ja finantsraamistiku aasta n–1 maksete ülemmäära vahega. Iga ülespoole korrigeerimine kompenseeritakse täielikult aasta n–1 maksete ülemmäära vastava vähendamisega 2011. aasta püsihindades.
2016. aasta tehnilise kohanduse raames kanti 2014. aasta varu jääk (104 miljonit eurot jooksevhindades) üle 2015. aastasse (106 miljonit eurot jooksevhindades) ning vastavalt kohandati ülemmäära. 2017. aasta tehnilise kohanduse raames kanti 2015. aasta varu jääk (1 288 miljonit eurot) üle aastatesse 2018–2020. Käesoleva aasta tehnilises kohanduses on arvutatud maksete koguvaru 2016. aasta kohta.
Muude erivahenditega seotud makseid ei võeta mitmeaastase finantsraamisiku ülemmäärades arvesse. 2016. aastal oli maksete ülemmäär 144 685 miljonit eurot jooksevhindades. 2016. aastal sooritati makseid 131 819,4 miljoni euro ulatuses. Sooritatud maksete summa hõlmab 2016. aasta eelarves heaks kiidetud maksete assigneeringuid (130 164,4 miljonit eurot) ja 2016. aastast 2017. aastasse ülekantud summasid (1 655,0 miljonit eurot). Muude erivahenditega seotud makseid ei võeta arvesse (1 016,3 miljonit eurot, mis koosneb sooritatud maksetest 984,7 miljoni euro eest ja 31,7 miljonist ülekantud eurost). Seega moodustavad maksete koguvaru arvutamisel arvesse võetavad sooritatud maksed kokku 130 803,0 miljonit eurot.
Kõik ülekanded 2015. aastast 2016. aastasse loeti 2015. aasta maksete koguvaru arvutamiseks sooritatud makseteks, ehkki kõik neist seda tegelikult ei olnud. Seepärast tuleb tühistatud ülekanded arvutusse lisada, sest need kajastavad alakasutust. Tühistatud ülekanded 2015. aastast 2016. aastasse moodustavad 109,4 miljonit eurot, millest 0,1 miljonit eurot langeb erivahendite arvele. Seega on arvesse võetud tühistatud ülekannete kogusumma 109,3 miljonit eurot.
2016. aasta maksete ülemmäärani jääv varu on 13 991,3 miljonit eurot jooksevhindades (s.o 144 685 miljonit eurot – 130 803 eurot + 109,3 miljonit eurot).
Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikel 2 kasutatakse maksete koguvaru arvutamisel ja sellega seotud ülemmäärade kohandamisel 2 % aastadeflaatorit. Jooksevhindades väheneb 2016. aasta ülemmäär seega 13 991,3 miljoni euro võrra ja 2011. aasta hindades 12 672,0 miljoni euro võrra.
Maksete koguvaru kantakse vastavalt eeldatavale maksete vajadusele üle aastate 2018–2020 maksete ülemmääradesse võrdsete osadena 2011. aasta hindades (4 281 miljonit eurot), mille tulemusel maksete ülemmäär jooksevhindades suureneb 2018. aastal 4 852 miljonit eurot, 2019. aastal 4 949 miljonit eurot ja 2020. aastal 5 048 miljonit eurot.
Selle tulemusena püsib aastate 2014–2020 üldine 2011. aasta hindades väljendatud maksete ülemmäär samana ja jooksevhindades väljendatud maksete ülemmäär suureneb 858 miljoni euro võrra.
2016. aasta maksete koguvaru arvutamise üksikasjad on esitatud järgmises tabelis.
Järgmises tabelis on esitatud maksete ülemmäärade vastav kohandamine:
4.Erivahendid
Lisaks 2014.–2020. aasta finantsraamistikus kokkulepitud kulude ülemmääradele on olemas ka täiendavaid vahendeid. Need vahendid võimaldavad kiiresti reageerida erakorraliste ja ettenägematute sündmuste korral ning annavad teatava paindlikkuse kokkulepitud kulude ülemmäärade ületamisel.
4.1.Hädaabireserv
Muudetud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 kohaselt on hädaabireserviks ette nähtud kuni 300 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk 2018. aastal kuni 344,6 miljonit eurot jooksevhindades (2 301,4 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Eelmisel aastal kasutamata summa saab üle kanda järgmisse aastasse. 2016. aastast 2017. aastasse ülekantud summad ulatuvad 98,6 miljoni euroni.
4.2.Euroopa Liidu Solidaarsusfond
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 kohaselt on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks ette nähtud kuni 500 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk 2018. aastal kuni 574,3 miljonit eurot jooksevhindades (3 944,7 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Eelmisel aastal kasutamata summa saab üle kanda järgmisse aastasse. 2016. aastast 2017. aastasse ülekantud summad ulatuvad 563,1 miljoni euroni. 2016. aasta lõpus tühistatud summa (508,1 miljonit eurot) võrra suurendatakse paindlikkusinstrumendi 2017. aasta vahendeid.
4.3.Paindlikkusinstrument
Muudetud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 kohaselt on paindlikkusinstrumendi jaoks ette nähtud kuni 600 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk 2017. aastal kuni 676 miljonit eurot ja 2018. aastal kuni 4 315 miljonit eurot jooksevhindades (4 315 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Paindlikkusinstrumendi aastase summa ärakasutamata osa võib üle kanda kuni aastani n+3.
Vastavalt artikli 6 lõikele 1, milles viidatakse artikli 11 kõike 1 teisele lõigule, suurendatakse alates 2017. aastast igal aastal paindlikkusinstrumendi aastast summat selle osa võrra, mis on eelmisel aastal aastasest summast tühistatud. Euroopa Liidu Solidaarsusfondi puhul on see summa 508,1 miljonit eurot ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul 137,6 miljonit eurot.
Paindlikkusinstrumendist on ära kasutatud kogu enne 2017. aastat kasutada olnud summa. Seega on 2017. aastal kättesaadav 1 322 miljonit eurot jooksevhindades (= algne summa + Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tühistatud summa + Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summa).
4.4.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 12 kohaselt on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks ette nähtud kuni 150 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk 2018. aastal kuni 172,3 miljonit eurot jooksevhindades (1 183,4 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Eelmisel aastal kasutamata jäänud summasid ei ole võimalik üle kanda. 2016. aasta lõpus tühistatud summa (137,6 miljonit eurot) võrra suurendatakse paindlikkusinstrumendi 2017. aasta vahendeid.
4.5.Ettenägematute kulude varu
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 kohaselt luuakse väljaspool 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ülemmäärasid ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.
2018. aasta ettenägemata kulude varu on 4 711,3 miljonit eurot.
4.6.Majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega ning rände- ja julgeolekumeetmetega seotud kulukohustuste koguvaru
Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 14 kohaselt moodustavad aastate 2014–2017 kulukohustuste assigneeringute ülemmäära raames olemas olevad varud finantsraamistiku kulukohustuste koguvaru, mis tuleb teha kättesaadavaks lisaks mitmeaastase finantsmääruse lisas aastate 2016–2020 kohta kindlaks määratud ülemmääradele majanduskasvu ja tööhõive, eriti noorte tööhõive suurendamisega seotud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2017/1123 laiendati kulukohustuste koguvaru kasutusvaldkonda, võimaldades seda varu kasutada ka rände- ja julgeolekumeetmete jaoks.
2016. aasta lõplikus eelarves on 2016. aasta kulukohustuste ülemmäära suhtes jääva varu suurus 2 090,2 miljonit eurot. Erivahenditega seotud kulukohustusi ja 2016. aastal ära kasutatud 2014. aasta kulukohustuste koguvaru ei võeta arvesse, sest neid rakendatakse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid.
Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikel 2 kasutatakse kulukohustuste koguvaru arvutamisel 2 % aastadeflaatorit. 2016. aasta varu, mida saab kasutada 2017. aastal, on 2016. aasta jooksevhindades 2 090,2 miljonit eurot ja 2017. aasta jooksevhindades 2 132,0 miljonit eurot ( 2 174,7 miljonit eurot 2018. aasta jooksevhindades). Kulukohustuste koguvaru moodustab 1 893,2 miljonit eurot 2011. aasta hindades.
Kulukohustuste koguvaru arvutamise üksikasjad on esitatud järgmises tabelis.
5.Kokkuvõtlik tabel ja järeldused
Järgmistes tabelites on kokku võetud finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärade muudatused 2011. aasta hindades vastavalt finantsraamistiku määruse artiklile 5: