EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52006AE1372
Opinion of the European Economic and Social Committee on the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — A new framework strategy for multilingualism COM(2005) 596 final
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia KOM(2005) 596 lõplik
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia KOM(2005) 596 lõplik
ELT C 324, 30.12.2006, p. 68–73
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
30.12.2006 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 324/68 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”
KOM(2005) 596 lõplik
(2006/C 324/24)
22. novembril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Uus mitmekeelsuse raamstrateegia”
Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 6. septembril 2006. Raportöör oli pr LE NOUAIL MARLIERE.
Võttes arvesse komitee koosseisu uuendamist, otsustas täiskogu kõnealust arvamust arutada oktoobris toimuval täiskogu istungjärgul ning nimetas vastavalt kodukorra artiklile 20 pearaportööriks pr LE NOUAIL MARLIÈRE'i.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 430. istungjärgul 26. oktoobril 2006 võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 105, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.
1. Kokkuvõte:
1.1 |
Komitee soovitab:
|
2. Sissejuhatus: komisjoni teatise kokkuvõte
Komisjoni teatises määratakse kindlaks uus mitmekeelsuse raamstrateegia ning kinnitatakse veel kord komisjoni soovi panustada Euroopa Liidu mitmekeelsusesse. Käesolev dokument on “esimene nimetatud poliitikavaldkonda käsitlev komisjoni teatis”. Dokumendis uuritakse Euroopa kõnealuse valdkonna poliitika eri aspekte ning tehakse ettepanek võtta erimeetmeid.
Liikmesriike täitma oma osa ja edendama keelte õpetamist, õppimist ja kasutamist. Tähelepanu väärib uue, 20-keelse institutsioonilise konsultatsiooniportaali loomise algatus.
Komisjon esitab esimeses mitmekeelsust käsitlevas poliitilises dokumendis uue raamstrateegia, mida täiendavad erimeetmete ettepanekud järgmistes valdkondades: ühiskond, majandus ning suhted kodanikega. Komisjonil on kolm eesmärki: keeleõpet ja edendada ühiskonnas keelelist mitmekesisust; edendada tugevat mitmekeelset majandust; muuta Euroopa Liidu õigusaktid, menetlused ja teave kodanikele nende omas keeles kättesaadavaks. Meenutades, et 2002. aasta Euroopa Ülemkogu Barcelona istungil rõhutati vajadust edendada vähemalt kahe võõrkeele õpetamist, taotleb komisjon, et liikmesriigid võtaksid vastu mitmekeelsust edendavad tegevuskavad, parandaksid keeleõpetajate koolitust, rakendaksid kõiki varajase keeleõppe jaoks vajalikke vahendeid ning tõhustaksid ainete õpetamist võõrkeeles. Tuletades meelde, et Euroopa ettevõtted vajavad Euroopa Liidu keelte oskust ja samuti kolmandatest riikidest pärit kaubanduspartnerite keelte tundmist ning et keeltega seotud majandusharud arenevad kiiresti enamikus Euroopa riikides, teeb komisjon ettepaneku võtta teatav hulk meetmeid tugevdamaks Euroopa Liidu majanduse mitmekeelsuse aspekti. Mitmekeelse teabevahetuspoliitika osas kavatseb komisjon tõhustada mitmekeelsust ka oma arvukatel veebilehtedel ja oma väljaannetes, luues sisevõrgustiku, mis peaks tagama komisjoni talituste keeltekasutuse ühtluse. Samuti teeb komisjon ettepaneku luua kõrgetasemeline sõltumatutest ekspertidest koosnev mitmekeelsuse töörühm, mis hakkaks komisjoni abistama liikmesriikides tehtud edusammude analüüsimisel, korraldada lähitulevikus ministrite konverents mitmekeelsuse küsimustes, et liikmesriigid saaksid anda teada oma vastavatest edusammudest,, ning viimaks esitada uus teatis, smilles arendatakse Euroopa Liidu tervikliku lähenemisviisi mitmekeelsuse valdkonnas.
3. Üldmärkused
3.1 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab algatuse heaks ja märgib, et raamstrateegiat nimetatakse “uueks” ja teatist esimeseks mitmekeelsust käsitlevaks poliitiliseks dokumendiks. Selles suhtes ei piisa arvukatest viidetest endise raamstrateegia (1) kohta, et saada selget ülevaadet olukorrast. Komitee arvates oleks kasulik, kui komisjon teeks kokkuvõtte panusest, mida oodatakse uuelt raamstrateegialt lisaväärtuse kujul ja raamstrateegia mõju võrdlust. Kas eksisteerib selline mõjuhinnang, mida mainitakse komisjoni ja EMSK institutsioonidevahelises kokkuleppes (2) ja ELi õigustiku lihtsustamise ja valitsemise raames? Komitee väidab, et teatis üksi ei suuda pakkuda liikmesriikidele piisavat selgust, et kiita heaks mittesiduvaid programme. Kuigi nõukogu nõuab raamstrateegiat, nõuab see vajalikku ühtlustamist, et optimeerida nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu eraldatavate vahendite kasutamist. Kõnealust ühtlustamist on võimalik teostada vaid siis, kui on olemas selge ülevaade liikmesriikide või ELi poolt juba võetud meetmete osas. |
3.2 |
Komisjon kinnitab veel kord, et soovib panustada mitmekeelsusesse, mis tähendab, et ta on ka varem sellesse panustatud. Komitee märgib, et komisjonisisesed tavad mitmekeelsuse valdkonnas ei anna põhjust üksmeelseks rahuloluks ei komisjoni talitustes ega tema välissuhetes. |
3.3 |
Komitee täheldab tõrkeid ning võrdsuse puudumist ühelt poolt institutsioonide ja teiselt poolt Euroopa kodanikuühiskonna kõigi osapoolte (iseseisev sotsiaalne dialoog ja kodanikega peetav dialoog) kohtlemisel. Kõigist teadetest, uurimustest ja Euroopa õigusaktide väljatöötamiseks, konsulteerimiseks ja arutamiseks vajalikest dokumentidest on ebaproportsionaalselt suur osa koostatud ja kättesaadav inglise keeles. Sama kehtib üha sagedamini komisjonisiseste või komisjoni korraldatud istungite kohta. Niisiis peab komisjoni ekspert nagu ka kodanikuühiskonna esindaja Brüsselis rääkima inglise keelt. Samuti on paljud statistilised või kvalitatiivsed uuringud, millele käesoleva arvamuse raames viidatakse, kättesaadavad üksnes inglise keeles (3). |
3.4 |
Mõned dokumendid pole ikka veel kättesaadaval institutsioonide raportööride või ekspertide emakeeles, mis annab tunnistust üksmeele puudumisest kolme Euroopa Liidu institutsioonide töös kasutatava telgkeele osas nii institutsioonidevahelises kui ka mitteformaalses teabevahetuses. Näib olevat vajalik lisada, et et sel viisil jääb teatav hulk osalisi üha enam aruteludest kõrvale. Seetõttu pole üllatav, et mitmete statistilise uurimuste järgi eelistab küsitletud inimeste valim õppida inglise keeles, kuna tegelikkuses on otsustavates olukordades just sellest keelest üha enam kasu. Just see on põhjus, mistõttu mitmete põlvkondade lapsevanemad ja valitsused on valinud pigem inglise keele ning viinud praeguse olukorrani. |
3.5 |
Komisjoni teatise lisas täpsustatakse muu seas, et ELis kõige rohkem kõneldav võõrkeel pole keel, mida kõige suurem hulk elanikke emakeelena kasutab. Kõnealust keelt kõnelevat (Eurostat ei täpsusta kasutatud määratluses ei keeleoskuse taseme ega osatavate sõnade arvu osas, millest alates võib öelda, et keelt “kõneldakse”) 47 % küsitletud valimist, kuigi see on emakeel vaid 13 % küsitletuist. |
3.6 |
Komitee arvates on see kodanikele ja nende esindajatele (Euroopa Parlament ja komiteed (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee)) otsese ja kaudse osalusdemokraatia rakendamisel ja neid puudutavate õigusaktide koostamisel takistuseks. Tegelikkuses saavad institutsioonide raportöörid, kodanikuühiskonna esindajad, kellega demokraatlike ja õigusasutuste või institutsioonide raames konsulteeritakse, komisjoni tegevusest ettekujutuse sageli ainult suure jõupingutusega või ebavõrdselt positsioonilt. Kuidas on võimalik eirata asjaolu, et tegelikult ei olnud kodanikel enne õigusakti vastuvõtmist võimalik teabele ligi pääseda. Kõnealune asjaolu võib tunduda vastavasisuslise teatise raames eriti vasturääkivana. Väljumaks sellest olukorrast, mida iseloomustab kollektiivne, intellektuaalne, kultuuriline vasturääkivus ja majanduslik sõltuvus, mis takistab vajalikku rohkearvulist osalust, on vaja rahalisi vahendeid ja poliitilist tahet. Seega märgib komitee rahuldustundega, et komisjon kavatseb neid probleeme vähendada, luues tõhusama portaali; kuid see portaal on seotud mitmekeelsuse, mitte terve teatisega. Komisjoni eesmärgid institutsionaalse teatise peatükis “Mitmekeelsus komisjoni ja kodanike suhetes” pole eriti selged: käesolev teatis võib näida lihtsalt D-kava jätkuna. Suhtlemine 20 ametlikus keeles ei muuda institutsionaalse teatise sisu, mis on koostatud pärast otsuste vastuvõtmist, millesse kodanikud ei sekku ning mis seetõttu ei tõhusta kodanike osalust. |
3.7 |
Paljud vaatlejad rõhutavad, et institutsioonide portaalide või veebilehtede avalehekülgedel võivad asuda pealtnäha mitmekeelsed dokumendid, kuid põhjalikumal uurimisel on kättesaadavad ainult ingliskeelsed. |
3.8 |
Komitee rõhutab, et kõik keeled on legitiimsed, kuna kuuluvad meie kutuuripärandisse ning rõhutab, et inglise keel võib kannatada keele intensiivse kuritarvitamise all tehnika valdkonnas, samas kui selle väärtus kultuurilisel tasandil kahaneb. Kõnealune märkus viitab komitee konkreetsetele märkustele keele staatuse ja kasutuse kohta. |
3.9 |
Komitee täheldab tasakaalustamatust valitud lähenemisviisi puhul, mis põhineb mitmekeelsuse majanduslikul aspektil (tarbimine, teave, elukutsed ja tööstus, teadmuspõhise majandusega ühiskond) ning mida oleks võimalik tasakaalustada humanitaarsetest, sotsiaalsetest ja sotsioloogilistest, kultuurilistest ja poliitilistest põhjendustest lähtuvalt. Kui inimese põhiline erinevus teistest primaatidest on tõepoolest kõne ning inimeste omavahelised suhted, nagu mainiti pressikonverentsil, kus kõnealune komisjoni teatis esitati, tuleks teatises vajalikul määral arvesse võtta, et inimestevahelised suhted pole üksnes kaubanduslikud ega seisne ka pelgalt territooriumi või seal leiduvate ressursside kaitsmises. Nõnda võiks komisjonil positiivsete soovituste tegemiseks olla kasulik toetuda UNESCO kõnealuse valdkonna töödele (4). |
3.10 |
Komitee tervitab sidet, mis loodi Lissaboni strateegia, selle rakendamise, Euroopa tööhõive strateegia ja uue raamstrateegia vahel, kuid soovitab teatises veelgi põhjalikumalt käsitleda vajalikke konkreetseid sätteid (tõhusama koostöö abil komisjoni siseteenistuste ja peadirektoraatide vahel (tööhõive, kultuur, …). EMSK soovitab komisjonil selgitada liikmesriikidele täpselt sidemeid, mis tuleks sõlmida, või täiendavaid meetmeid, mida tuleks rakendada, ning täpsustab, et mitmekeelsus või paljukeelsus on võimalik panus ELi poliitilisse või kultuurilisse integratsiooni ning vastastikuse mõistmise ja sotsiaalse kaasatuse tegur. Mõjuuuring sektorite kaupa peaks näitama säilitatud ja loodud töökohtade arvu ja liiki ning tegelikku oodatud mõju palkadele. Komitee toetab liikmesriikidele esitatud üleskutset “koostada riiklikud kavad mitmekeelsust edendavate meetmete struktureerimiseks, kooskõlastamiseks ning sihipärastamiseks…”, kuid peab silmas seda, et kõnealune üleskutse tuleks kooskõlastada Euroopa tasandil, et saavutada kestvat tulemust, mille puhul potentsiaalset oskuste reservi ei vähendata üksnes piiratud arvu keelte oskusele. “Maailma kõige konkurentsivõimelisema teadmuspõhise majandusstrateegia” raames tuleks rakendada üleüldist lähenemisviisi Euroopa Liidu keeleressursi suhtes nii, et kasutatavate keelte arv ületaks siseturul üldlevinud ja kasutatud keelte arvu, takistamaks seda, et Euroopa Liidust saab omaenese keelebarjääride ohver. Sisserändajate õigusega õppida vastuvõtjariigi keelt, peaks kaasnema õigus säilitada oma emakeel ja oma kultuur (5). Euroopa Liit peaks vaatlema neid keeli kui lisaressurssi oma teel “maailmakonkurentsi” poole. Mõned ettevõtted on sellele juba mõelnud, kuid tuleb siiski meenutada, et kõnealused probleemid peaksid ühendama töötajad ja nende esindajaid ametiühingutes ning asjaomaseid tarbijateorganisatsioone. Samuti tuleks toetuda kohalikele omavalitsustele, kes on algatanud konkreetseid meetmeid, nn “integratsiooni” eesmärgil viimati saabunud sisserändajate vastuvõtmine nende hulgas kõige enam levinud keeltes. |
3.11 |
Teine majandusvaldkond, mis kõnealuses teatises põhjalikumat arutamist vääriks, on töötajate vajadused ja motivatsioon oma töö tegemisel või nõuandvates asutustes, näiteks Euroopa töönõukogudes osaledes. Komitee arvates on kahetsusväärne, et teatises tuuakse esile ühtlustatud programme, mis ei võta kõnealuseid konkreetseid vajadusi arvesse. Sellisel tasemel teatis peaks pakkuma välja käsitletavaid teemasid, mis annaksid ettevõtetele ja töötajatele suuniseid ja vahendeid olla maailma kõige konkurentsivõimelisema teadmusmajanduse esmatähtsad edasiviijad, austades täiel määral sotsiaalses dialoogis ja põhiõigustes ära toodud pädevusi (6). |
3.12 |
Komitee tunnistab, et Euroopa Liitu iseloomustab eriline mitmekeelsuse aspekt (7), kuid Euroopa ei ole ainus kontinent, riik või poliitiline ühendus, kus räägitakse väga paljusid erinevaid keeli. |
4. Mõned konkreetsed tähelepanekud
4.1 |
Arutelude ning “Euroopa (8) piirkondlike ja vähemuskeelte harta” juures ei tohi varjule jääda teised küsimused, näiteks:
|
4.2 |
Lõpuks soovib komitee, et komisjon süstematiseeriks tema valduses olevaid andmeid eri liikmesriikide varasema keelepoliitika jälgimise kohta, et oleks võimalik hinnata meetmeid, milleks komisjon liikmesriike kohustab. |
4.3 |
Komitee tunnustab komisjoni jõupingutusi ja kiidab tema uuendusliku kavatsuse heaks, toetades keelelist mitmekesisust kui kultuurilist, sotsiaalset ja poliitilist mitmekesisust ja paljusust edasiviivat jõudu, olles teadlik arengut pidurdavast ohust, vastavalt millele muutub väikese arvu keelte kasutamine institutsioonides veelgi levinumaks. Komitee ootab, et järgmises teatises kõnealusel teemal räägitakse rohkem kodanikuühiskonna laiahaardelisemast nõustamisest. |
4.4 |
Komitee kiidab heaks komisjoni algatuse tõhustada kõrgkoolide uurimustöödele antavat abi 7. teadusuuringute raamprogrammi raames ning soovitab toetuda mitte üksnes kõrgkoolide uurimustöödele, vaid ka kõnealuses valdkonnas tegutsevate ühenduste võrgustiku meetmetele (19). Komitee loetleb käesoleva arvamuse lisas 2005. aasta novembris korraldatud Euroopa mitmekeelsuse istungite töid, milles osalesid organiseeritud kodanikuühiskonna ühendused (20) ja Kultuuriinstituutide Foorumi liikmed (21). Kõnealused istungid lõppesid mitmekeelsuse harta väljatöötamisega, mille üle võib arutleda ühenduse ASEDIFRES veebilehel, mis annab selleks võimaluse Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide esindajatele. Komitee kodanikuühiskonna ja institutsioonide vahelise sillana toetab ja julgustab kõnealust algatust kui head selgelt määratletud tava. |
Brüssel, 26. oktoober 2006
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Dimitrios DIMITRIADIS
(1) KOM(2002) 72/ KOM (2003) 449/ KOM(2005) 24, 2.2.2005 / 2005/ 29/EÜ / KOM(2005) 356/ KOM(2005) 229 ja 465.
(2) Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostööprotokoll (november 2005).
(3) Komisjoni teatise KOM(2005) 596 märgukirjad [2], [12], [17], [19], [24], [25], [26], [30], [31], [32], [37], jne… .
(4) UNESCO 2. novembri 2001. aasta ülddeklaratsioon kultuurilise mitmekesisuse kohta, 10. detsembri 2005. aasta konventsioon kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta, kus meenutatakse, et kultuurilise mitmekesisuse ja paljususe kui universaalsete, lahutamatute ja vastastikuses sõltuvuses olevate võõrandamatute õiguste teostamiseks on vaja keelte ja väljendusvahendite mitmekesisust. Tuleb nimetada ka keeleõiguste ülddeklaratsiooni, mis kuulutati välja Barcelonas rahnusvahelisel keeleõiguste konverentsil 6.-8. juunil 1996 ning kirjutasid alla 66 riiklikku või rahvusvahelist valitsusvaälist organisatsiooni ja juristide võrgustik.
(5) RK arvamus, CdR 33/2006, mis võeti vastu komitee täiskogu 65. istungjärgul, 14 juunil 2006: raportöör oli Seamus MURRAY, punkt 1.10.
(6) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 21 keelab igasuguse diskrimineerimine keele alusel, artiklis 22 on sätestatud, et liit peab austama kultuuride, religioonide ja keelte mitmekesisust. Võib nimetada töötülisid, mille puhul pole respekteeritud kõnealusid riikide seadustega tagatud õigusi. (General electric medical systems GEMS, Versailles appellatsioonikohtu (Cour d'appel de Versailles) otsus, 2. märts 2006, Prantsusmaa).
(7) Teatise punkt IV 2.
(8) Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta 5. novembrist 1992, ratifitseeriti Euroopa Nõukogu 21 liikme poolt, kellest 13 on Euroopa Liidu liikmed.
(9) KOM(2004) 469.
(10) “vähemlevinud”.
(11) Täiskasvanute keeleõppe ajakohastamine, Judith Barna, Charles de Gaulle'i nimeline Lille 3 ülikool, Prantsusmaa, 2005.
(12) Prantsusmaa Aquitaine'i Piirkondliku Majandus- ja Sotsiaalnõukogu arvamus, mis võeti vastu 14. detsembri 2005. aasta täiskogu istungjärgul, Aquitaine'i keeled ja kultuurid, raportöör Sčrgi Javaloyes.
(13) Nõukogu järeldused Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (ELT 2006/C172/01).
(14) Eelnevalt mainitud arvamus CdR 33/2006.
(15) Üks emakeel ja kaks võõrkeelt, Barcelona Euroopa Ülemkogu, 15.—16. märts 2002, eesistujariigi järeldused, osa I, artikkel 43.
(16) Võõrkeelte õpetamine riigi poliitikana, Franēois GRIN, 2005.
(17) Grin, 2005, viidatud teos, allmärkus 59 ja 84 “Kõik on unustanud, et paljud riigid toetasid Rahvasteliidu ajal esperanto keele kasutamist rahvusvahelise keelena või et UNESCO täiskogu istungjärkudel võeti 1954. ja 1985. aastal vastu esperanto keelt pooldavad resolutsioonid. Küsimuse blokeeris siis (1922. aasta septembris) Prantsusmaa,. kes keelas esperanto keele õpetamise ja edendamise ära, pidades seda rahvusvahelisustamise ohuks ja konkurendiks prantsuse keelele maailmas”. Lisaks võib tsiteerida Umberto Eco avaloengut Collčge de France'i (Pariis) Euroopa asjade õppetooli juhatajana 1992. aastal “Ideaalse keele otsingud Euroopa kultuuri ajaloos”.
Siinkohal toob komitee välja, et vanade, nn surnud keelte õpetamine on tasapisi hääbunud. Kuid peale selle, et otsida, milline lingua franca (ühine keel) oleks kõige sobivavam tänapäeva Euroopas, tuleb mõista, et vanade keelte abil on Eurooplastel võimalik paremini üksteist mõista, kuna need on paljude Euroopa keelte aluseks (jagatud indo-euroopa ja soome-ugri keelkondadesse) ja et nende keelte oskus võimaldab teisi keeli kiiremini õppida.
(18) Mitmekeelsuse mõistet selgitatakse mitmeti. Mõned eristavad oskust rääkida mitmeid keeli (plurilinguisme) ja ühe geograafilise ala sotsiaalset keskkonda, kus räägitakse mitmeid keeli (multilinguisme) (Euroopa mitmekeelsuse konverents, 2005) Teiste jaoks on tähendus vastupidine. Komisjoni jaoks hõlmab mitmekeelsuse mõiste nii oskust rääkida mitmeid keeli kui ka kollektiivset keskkonda.
(19) Näiteks: Lingua Mon, Casa de les llengues, “Maison des langues en danger” (ohustatud keelte maja)- projekt, linguamon@linguamon.cat, Babeli-võrgustik, kuhu kuuluvad rahvusvahelistel ja piirkondlikel sotsiaalfoorumitel tegutsevad vabatahtlikud tõlgid ja tõlkijad, ASEDIFRES (www.europe-avenir.com), association co-organisatrice des “Assises européennes du plurilinguisme en novembre 2005” (Euroopa 2005. aasta novembris toimunud mitmekeelsuse istungite) kaasorganisaator.
(20) Oslejad, tööde tulemused ja täielikud aruanded on ära toodud joonealuses märkuses 21 mainitud veebilehel.
(21) Foorumi liikmed on järgmised: Alliance franVaise, Rootsi kultuurikeskus, Itaalia keele ja kultuuri keskus, Londoni Ülikooli Instituut Pariisis, Camoes Instituut, Cervantese Instituut, Soome Instituut, Goethe Instituut, Ungari Instituut, Hollandi Instituut
http://www;forumdeslangues.net.