This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D0372
Council Decision (CFSP) 2021/372 of 2 March 2021 amending Decision (CFSP) 2020/1999 concerning restrictive measures against serious human rights violations and abuses
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/372, 2. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/372, 2. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid
ELT L 71I, 2.3.2021, p. 6–9
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2.3.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
LI 71/6 |
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/372,
2. märts 2021,
millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,
võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1999. |
(2) |
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 18. jaanuaril 2021 liidu nimel avalduse, milles mõistis hukka Venemaa opositsioonipoliitiku Aleksei Navalnõi kinnipidamise pärast tema tagasipöördumist Moskvasse 17. jaanuaril 2021 ja nõudis tema viivitamatut vabastamist. |
(3) |
Välisasjade nõukogu leppis 22. veebruaril 2021 kokku alustada tööd tulevaste piiravate meetmetega, et reageerida inimõiguste raskele rikkumisele. |
(4) |
Seda arvesse võttes ning arvestades inimõiguste rikkumiste järjepidevust ja tõsidust Venemaal, tuleks neli isikut lisada otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisas sätestatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
(5) |
Otsust (ÜVJP) 2020/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 2. märts 2021
Nõukogu nimel
eesistuja
A. P. ZACARIAS
LISA
Otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisa A osas („Füüsilised isikud“) esitatud füüsiliste isikute loetellu lisatakse järgmised kanded:
|
Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) |
Nimed (kirjapilt vene keeles) |
Tuvastamisandmed |
Loetellu kandmise põhjused |
Loetellu kandmise kuupäev |
„1. |
Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV |
Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ |
Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) direktor (Director of the Russian Federal Penitentiary Service (FSIN)) Sünniaeg: 27. jaanuar 1964 Sünnikoht: Tatarsk, Novosibirski oblast, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees |
Alexander Kalashnikov on alates 8. oktoobrist 2019 olnud Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) direktor. Sel ametikohal juhib ta FSINi kogu tegevust. FSINi direktorina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal. Seoses Aleksei Navalnõiga, kui Navalnõi oli Saksamaal ravil (september 2020 – jaanuar 2021) pärast seda, kui teda oli mürgitatud Novitšoki rühma kuuluva toksilise närvimürgiga, nõudis FSIN 28. detsembril 2020, et ta ilmuks viivitamatult kriminaalhooldusametniku juurde, sest vastasel juhul ootab teda vanglakaristus pettuse eest mõistetud tingimisi karistuse tingimuste rikkumise eest. 2018. aastal tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus kõnealuse pettuse eest mõistetud karistuse meelevaldseks ja ebaõiglaseks. 17. jaanuaril 2021 pidasid FSINi ohvitserid Alexander Kalashnikovi korraldusel Aleksei Navalnõi pärast Moskva lennujaama saabumist kinni. Aleksei Navalnõi arreteerimine põhineb Himki linnakohtu otsusel, mis omakorda tehti FSINi nõudmisel. FSIN nõudis juba 2020. aasta detsembri lõpus, et kohus asendaks Aleksei Navalnõi tingimisi karistuse vanglakaristusega. 17. veebruaril 2021 nõudis Euroopa Inimõiguste Kohus Venemaa Föderatsiooni valitsuselt Aleksei Navalnõi vabastamist. |
2. märts 2021 |
2. |
Alexander (Alexandr) Ivanovich BASTRYKIN |
Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН |
Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni esimees (Chairman of the Investigative Committee of the Russian Federation) Sünniaeg: 27. august 1953 Sünnikoht: Pihkva, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees |
Alexander Bastrykin on olnud Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni („komisjon“) esimees alates 2011. aasta jaanuarist (ja 2010. aasta oktoobrist detsembrini esimehe kohusetäitja). Sel ametikohal juhib ta komisjoni kogu tegevust. Ametlikult on komisjoni juht Venemaa president. Komisjoni esimehena vastutab Alexander Bastrykin inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal. Alexander Bastrykin vastutab komisjoni laialdaste ja süstemaatiliste repressioonikampaaniate eest, mis on suunatud Venemaa opositsiooni vastu, võttes sihtmärgiks ja jälitades selle liikmeid. 29. detsembril 2020 algatas komisjon uurimise seoses Aleksei Navalnõiga, süüdistades teda ulatuslikus pettuses. Aleksei Navalnõi ja teised avaldasid artikleid seoses 2000ndatel aastatel Alexander Bastrykini omanduses olnud Tšehhi kinnisvarafirmaga LAW Bohemia. |
2. märts 2021 |
3. |
Igor Viktorovich KRASNOV |
Игорь Викторович КРАСНОВ |
Amet: Venemaa Föderatsiooni peaprokurör (Prosecutor General of the Russian Federation) Sünniaeg: 24. detsember 1975 Sünnikoht: Arhangelsk, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees |
Igor Krasnov on olnud Venemaa Föderatsiooni peaprokurör alates 22. jaanuarist 2020 ja on endine Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni aseesimees. Peaprokuröri ametikohal kuuluvad tema juhtimise alla Venemaa Föderatsiooni prokuratuurid, eriprokuratuurid ja sõjaväeprokuratuur. Peaprokurörina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meeleavaldajate meelevaldse kinnipidamise eest, ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse ning arvamus- ja väljendusvabaduse õiguse ulatusliku ja süstemaatilise mahasurumise eest. Enne 23. jaanuari 2021. aasta meeleavaldusi hoiatas peaprokuratuur, et osalejad võetakse vastutusele. Lisaks sellele nõudis peaprokuratuur, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning massikommunikatsiooni valdkonna järelevalveteenistus (Roskomnadzor) piiraks juurdepääsu opositsiooni veebisaitidele ja sotsiaalmeedia kontodele, mis sisaldasid informatsiooni Aleksei Navalnõi pooldajate kavandatud kogunemiste kohta. 29. jaanuaril 2021 nõudis peaprokuratuur taas, et Roskomnadzor piiraks juurdepääsu opositsiooni veebisaitidele ja sotsiaalmeedia kontodele, seekord enne 30. ja 31. jaanuari 2021. aasta Navalnõi pooldajate meeleavaldusi. Internetiettevõtetele (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group) saadeti hoiatused. Samuti teatas peaprokuratuur, et demonstratsioonidel osalejad antakse kohtu alla. Peaprokuratuur toetas Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) taotlust muuta väidetava pettuse eest Aleksei Navalnõile mõistetud tingimisi karistus vanglakaristuseks. Hoolimata asjaolust, et Euroopa Inimõiguste Kohus oli tunnistanud 2018. aastal tema süüdimõistmise selles asjas meelevaldseks ja ebaõiglaseks, peeti Aleksei Navalnõi 17. jaanuaril 2021 Moskva lennujaama saabudes kinni. |
2. märts 2021 |
4. |
Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV |
Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ |
Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi Föderaalteenistuse (Rosgvardia) direktor (Director of the Federal Service of National Guard Troops of the Russian Federation (Rosgvardia)) Sünniaeg: 27. jaanuar 1954 Sünnikoht: Sasovo, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees |
Viktor Zolotov on olnud Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi Föderaalteenistuse(Rosgvardia) direktor alates 5. aprillist 2016 ning seega Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi ülemjuhataja ning samuti Rosgvardia alla kuuluva mobiilse eriüksuse OMON ülem. Sel ametikohal juhib ta Rosgvardia ja OMONi vägede kogu tegevust. Rosgvardia direktorina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse süstemaatilise ja ulatusliku rikkumise eest, eelkõige meeleavalduste ja demonstratsioonide vägivaldse mahasurumise näol. Rosgvardia ülesanne oli summutada 23. jaanuaril 2021 toimunud Navalnõi pooldajate demonstratsioonid ning on teatatud paljude OMONi ja rahvuskaardi ohvitseride julmast ja vägivaldsest käitumisest meeleavaldajate vastu. Julgeolekujõud ründasid kümneid ajakirjanikke, sealhulgas Meduza korrespondenti Kristina Safronovat, keda üks OMONi ohvitser lõi, ning Novaja Gazeta ajakirjanikku Jelizaveta Kirpanovat, keda löödi kumminuiaga pähe, nii et tal tekkis verejooks. Julgeolekujõud pidasid meelevaldselt kinni üle 300 alaealise. |
2. märts 2021“ |